238 15- Strand-Sumpene 



utvivlsomt meget tilfældigt, om der et Sted udsaaes og spirer Frø af Kogle- 

 aks eller Tagrør eller af andre Arter, og derved forklares, at Vegetationen 

 kan være sammensat af mange Stykker, som hver især ere rene Samlag. 

 Paa det afbildede Stykke af Bunden voksede for øvrigt Kim- 

 planter eller Planter, der maaske vare grundlagte ad vegetativ Vej 

 (ved Stykker af Rodstokke), af følgende andre Arter: Juncus hufonius 

 og J. lamprocarpus (til Dels med nedliggende og rodslaaende Stæng- 

 ler), Alisma plantago. Agrostis alba, Alopecurus genicnlatus, Scirpus 

 maritinms o. fl. Inde i det Scirpus-Samlag, som ses til venstre (det 

 samme, som ses Pig. 119) var allerede en Mængde andre Arter kom- 

 men til Udvikling i Læ af de høje Stængler; jeg optegnede her føl- 

 gende: Senecio aquaticus (høj, blomstrende), Myosotis palustris, Gicuta 

 virosa, Galiuni palustre, Sium latifoUum, Lysimachia thyrsiflora, 

 Lotus uliginosus, Digraphis arundinacea, Rammcuhis flammula, Cal- 

 tJia palustris, HydrocotyJe vulgaris, Mentha aquatica, Alisma plantago, 

 Elisma natans, Mumex hydrolapathum, Scirpus acicularis, ja endog 

 et Eksemplar af Tussilago farfarus. Alle disse Planter, der dels ere 

 opfangede af og opvoksede inde i Scirpus- Samlaget, dels spirede frem 

 paa den endnu ret nøgne Bund udenfor det, ere de tydeligste Vidnes- 

 byrd om, hvilken Mængde af Frø eller Stiklinger Aaens Vande føre 

 med sig ud til sit Delta, og hvorledes et saadant Delta vokser. 



Ved Skjernaadeltaet er det en Rørsumpdannelse i fersk Vand, 

 hvorom Talen er; men ganske de samme Fænomener iagttages mang- 

 foldige Steder ved salt Vand, baade vest og øst for den jydske Halvø. 

 Eksempelvis kan anføres følgende. 



Ved den nordlige Del af den S. 115 omtalte Bugt ved Sønderho, 

 som mod Havet er begrænset af Sandvader i Syd og af dyndede 

 Slikvader i Nord, findes store Samlag af Scirpus maritimus og af 

 Tagrør; nogle Steder er det den ene, andre Steder den anden Art, 

 som naar ud til Slikvaden med Kvellerbæltet. De sende begge deres 

 Udløbere langt ud i den bløde Bund; i snorlige Linier ser man Lys- 

 skuddene ordnede, hos Strandkogleaks undertiden med indbyrdes Af- 

 stande paa indtil Vs m. Tagrørets vandrette Skud ligge baade oven 

 paa og nede i Bunden. Paa den vaade Bund mellem Skuddene ses 

 glinsende, mørkegrønne Pletter af Blaagronalger eller de sortegrønne, 

 filtede Masser af Vaucheria. Flodvandet gaar daglig op til og ind 

 i disse Bestande og afsætter her sin Slik. Inden for Ilørsumpens 

 Bælte findes Marskeng, nærmest Harrileng (Sandmarsk). 



Et andet Eksempel kan Kallebodstrand afgive. Paa dens vest- 

 lige Bred, ved den Botanikerne vel bekendte »Flaskekro«, er der et 



