15. Strand-Sumpene 243 



nodosa, og endnu længere fra Vandet bliver det en mere ren Fersk- 

 vandseng med de for en saadan ejendommelige Arter, navnlig hvor 

 Væld komme ud fra Bakkerne, eller Agermark. Jeg har her noteret 

 følgende: AchiUea mUlefolium, AlectoroJophus major, Armeria vulgaris, 

 Bellis perennis, Brisa media, Bromtis hordeaceus og moUis, Brunella 

 vulgaris, Gentaurea jacea, Cerastium vidgatum, ChrysantJiemum Leu- 

 canthemum, Festuca pratensis, Galium rerum, Holcus lanatus, Her- 

 minitim monorchis. Lotus corniculatus, Lysimachia nemormn, Poten- 

 tilla reptans, P. anserina, Ranunculus acer, Rumex acefosa, Selimim 

 carvifolium, Sieglingia decumhens, Succisa pratensis, Thalictrnm sim- 

 plex, Triticum repens, Vicia cracca. I^ær Saltø Skov blande Skov- 

 planter sig ind med, Arter som Lysimachia vulgaris og Geranium 

 palustre. 



I de egentlig salte Vande optræde vist ikke andre større Arter 

 som landdannende i yderste Bælte end de nævnte tre; men i ferske 

 eller svagt brakke Vande, der staa i Forbindelse med Havet, saasom 

 Nissum Fjord, Ringkøbing Fjord osv., kan man træffe andre, navnlig 

 Heleocharis. Eksempelvis kan anføres følgende (jvfr. det S. 233 ft'. om 

 Skjern Aas Delta nævnte). I. den nordlige Del at Nissum Fjord ud 

 for Bøvling Klit fandt jeg følgende Bælter: 1) yderst i Vandet Eleo- 

 charis palustris, der delte Pladsen med Agrostis alba f. stolonifera og 

 TriglocJiin maritimum. Indenfor: 2) et Bælte af TriglocMn mariti- 

 mum med Aster tripolium, pletvis nogen Agrostis. Dette gik over i: 

 3) en høj Eng med Armeria, blaagrøn Festuca rubra, Poa xwatensis, 

 Trifoliiim pratense, Odontitis, Cerastium vulgatnm. Lotus corniculatus, 

 Ranunculus acer m. fl. Ikke langt fra dette var der store Corophium- 

 Vader og i Fortsættelse af dem tørre Sandflader, hvor en Strandeng- 

 dannelse var i Gang, væsentlig ved Triglochin maritimum, til hvilken 

 nogle faa andre Strandplante-Arter sluttede sig (Aster, Agrostis alba, 

 Glaux o. fl. samt Eleocharis uniglumis). 



Landdannelsen fremmes paa forskellig Vis ved Rørsumpene. 

 For det første kunne deres egne, om Efteraaret og Vinteren bortdøde 

 Rester af Blade og Stængler ophobes paa Stranden og danne Tørv. 

 Det er bekendt, at der under Moserne i Nordvesttyskland mange 

 Steder findes »Darg« eller »Terril«, og dette er hovedsagelig Rester 

 af gamle Rørskove, som maaske i mange Tilfælde ere samraenskjdlede 

 paa andre Steder end dér, hvor de voksede (jvfr. Warming, 1904, 

 S. 36). KoJd skriver (III, S. 316): »Dieser Darg ist wohl die merk- 

 Aviirdigste und an weitesten verbreitete Masse in den Niederungen an 

 der Elbe, der Weser, der Ems bis nach Holland hin. Es ist ein 

 leichter, schwammiger, faseriger und ganz unntitzer Stoff, der aus 

 lauter Blattern von Schilf besteht; auch findet man noch die Rohren 



16* 



