262 1^- Forandringer af den færdige Strandeng 



gi'unden til venstre en helt tilvokset Lo). Ude i de store Loer 

 vokse mange Vandplanter [Myriophylhwt verticiUatum, Potamogeton 

 pusillus, P. pedinatus og P. perfoliatus, Ruppia, Clddophora, Entero- 

 morpha, Ectocarpus littoralis o. a.). I den østfriesiske Marsk ere Loerne 

 ofte omgivne af Bræmmer af Ohione portulacoides [Buchenau, 1889). 

 Loerne kunne, om man saa maa sige, de ud, idet den ydre Ende 

 paa en eller anden Maade afspærres fra Havet, f. Eks. ved en Strand- 



rig. iss. Grønningen ved Nordby; Udsigt mod SV ind raod Klitterne. (Fot. Juli 1903 af E. W.). 



vold; der er da Sandsynlighed for, at de mere eller mindre ville gro 

 til, men der vil dog vist i Regelen blive Huller tilbage. Paa denne 

 Maade er maaske en Del af de Huller og Fordybninger opstaaede, 

 der findes inde i alle Strandenge og ere saa karakteristiske for denne* 

 Formation, hvad ovenfor anførtes. Men den allerstørste Del af dem 

 ere utvivlsomt blevne til paa anden Vis. hvad jeg nu skal omtale. 



Hosstaaende Billede, Fig. 133, og ligeledes Fig. 112 (S. 213) og 

 Fig. 122 (S. 241), ville give en Forestilling om dem; ogsaa den Lav- 

 ning, som fyldes af Bakteriesumpen, Fig. S. 248, maa være en lig- 

 nende, sekundært dannet Fordybning. Disse Hullers Form er ganske 

 ubestemt og uregelmæssig; nogle ere næsten kredsrunde eller polygo- 

 nale og omtrent isodiametriske, andre uregelmæssig langstrakte og 

 bugtede osv. ; nogle ere ganske smaa, andre meget store, mange Metre 

 i Tværmaal; Dybden er forskellig, og medens nogle ere ganske lave. 

 skaalformede Fordybninger, der ere mere eller mindre græsklædte og 

 under almindelige Forhold tørre, er derandre, hvis Dybde er Vs — V2m, 

 og som ere fyldte af Vand og have dybt Mudder i Bunden, saa at 

 man nok skal lade være at vade over dem; og medens Bredderne i 



