17. Forandringer af den færdige Strandeng 263 



nogle Tilfælde skraane ganske jævnt, staa de i andre Tilfælde lod- 

 rette og med 20—40 cm Højde og ere skarpkantede; eller de skraane 

 endog indad, saa at det er tydeligt, at Vandets Skvulpen har gnavet 

 paa dem og udhulet dem. 



Plantevæksten i disse Huller er ligeledes meget forskellig; de lave, 

 skaalformede kunne være fyldte med en Plantevækst, der stemmer 

 nogenlunde med Engens sædvanlige Vegetation, eller som repræsen- 

 terer et lidt lavere Niveau; i mange Tilfælde vil man finde en tem- 

 melig nøgen Bund eller et Samfund af Salturter, f. Eks. et Salicornie- 

 tum eller et Atriplicetum med de Mikrofytsamfund, som kunne op- 

 træde i disse; undertiden ere Mikrofytsamfundene overvejende, og 

 Hullet er en Bakteriesump (Fig. 248), i hvilken Tang og Alger ligge 

 og raadne, eller det er fyldt med Blaagrøni^lger, vistnok væsentlig 

 det samme Samfund, der danner Sandalge-Eormationen, men som her, 

 ligesom paa Dynd vaden, træder frit frem paa Overfladen, formodentlig 

 fordi der mere konstant er større Fugtighed her end paa Højsandene. 

 Th. Mortensen omtaler (1900), at Blaagrønalger ved Nymindegabs 

 Strandenge kunne danne sammenhængende Lag paa 1 '" Tykkelse 

 over Bunden af saadanne Vandhuller, saa at man kan trække dem 

 af i store Stykker, som om det var Papir, og at der inde i og 

 under disse Lag lever en hel Del Smaadyr (Børsteormen Pachydrilus 

 fossarum, tunnelgravende Fluelarver, Rovbillelarver m. m.). 



Hofman Bang omtaler de samme Algedækker fra Odense Fjord: 

 »Foruden den før omtalte Konferve findes endnu paa inddæmmede 

 Steder en Oscillatoria, som meget tjener til at berede Jorden for de 

 større Planter; det er en Oscillatoria æstuarii Mertens [Lyngbya 

 æstuarii; se Fig. S. 142], der ofte som et Skind overtrækker et Vand- 

 stade af flere Kvadratalen; Konferverne holder sig ofte til Bunden i 

 Vandet; denne Oscillatoria derimod i Vandskorpen. Det mørkegrønne 

 Filt, som denne danner, synker om Efteraaret til Bunds i Vandhullet 

 og danner med Konferverne et Lag Dynd, hvoraf nye Planter af 

 samme Art udvikler sig i det følgende Aar, og paa denne Maade 

 kan endog temmelig dybe Grøfter og Vandsteder blive fyldte med en 

 fed Dynd inden faa Decennier.« Dette Mikrofytsamfund bør maaske 

 betragtes som en egen Association af Blaagrønalger. I andre Til- 

 fælde er det væsentlig Vaucheria-Fi\t, der overtrækker Bunden. 



I nogle Tilfælde ere Hullerne altid vandfyldte; man finder da i 

 dem Brakvandsalger eller Saltvandsalger, saasom Arter af Entero- 

 morpha, Monostroma, Ulva, Cladophora (f. Eks. Cl. gracilis Griff.), 

 Chætomorpha (Ch. linum), og Overfladen kan være dækket af 

 brunlige og grønlige Algemasser (se Fig. 246). Paa et Vandhul 

 paa Amager Fælled fandtes der af Alger i Begyndelsen af April 



