272 1^- Marskens Jordbund. Kunstig Landvinding 



Kogleaks (Fig. 136); deres Opgave er at bryde Bølgeslaget og for- 

 andre Strømmens Løb, frembringe stille Vand. Mellem nogle Hal- 

 liger og Fastlandet har man opført store Dæmninger med dette Maal 

 for Øje; Meyn er endog saa dristig at ville bygge en Dæmning mel- 

 lem Amrum og Fohr der, hvor Ebbevejen nu gaar, og en anden mel- 

 lem Sild og Fastlandet. Kesultatet af Landvindingen kan være paa- 

 faldende stort. Vaupell meddeler efter Grove, at et Sted ved Husum 

 har en »Laaning« fremkaldt en Tilslikning af 6 Fod i eet Aar^ 



Et andet, lignende Middel er »Grøbling« (»Begriippelung«, »Be- 

 schlotung«, hos Grove »Vadgriipling«), der bestaar deri, at man med 

 4—6 Alens Mellemrum graver lange Grøfter (»Gruppen«) lodret paa 

 Kysten ud i Vaden og kaster den opgravede Klægjord op mellem 

 Grøfterne, saa at der dannes brede og lave, agerlignende Volde mel- 

 lem dem; disse ses paa Billederne S. 203, S. 205, S. 206 og S. 207. 

 Paa disse lave Høfder indfinder Kveller sig i Mængde, som det af- 

 bildedes S. 203 og omtaltes S. 204, medens Bændeltangen fylder ud i 

 Grøfterne; begge hjælpe med til at dæmpe Vandbevægelsen og holde 

 Slik tilbage; Kvelleren staar paa Højderne og virker som en Si, der 

 gør Ebben langsommere og lader Slikken synke til Bunds, hvor da 

 bl. a. Blaagrønalgerne arbejde paa at fastbinde dem. Ere Grøfterne 

 ved at fyldes, kastes Slikken op igen, og paa Højderne kommer da 

 efterhaanden Andelgræsset og de andre Marskengens Planter til Ud- 

 vikling. 



Kunstig Landvinding anvendes i hele Marsklandets Udstrækning; 

 allerede ud for Ribe og Fanø træfies de første større^ Arbejder. I 

 de nordvestlige Sogne i Sønderjylland (Hvidding, Rejsby, Brøns) 

 har der 1856 dannet sig et Landvindingsselskab. og der er nu, selv 

 efter at Arbejdet har været standset en Tid lang, indvundet tør- 

 lagte og græsbevoksede Arealer paa fiere Hundrede Tdr. Land mel- 

 lem Fastlandet og Øerne. I Holsten skal der i den sydlige Del af 

 Ditmarskerbugten være opstaaet et Areal paa 600 Hektarer, og man 

 venter at kunne forvandle den over 100 Kvadratkilometer store Bugt 

 til frugtbart Land (jvfr. hvad der S. 117 sagdes om Øen Trischen). 

 Eiderstedt var i gamle Dage tre Øer, som ere groede sammen ind- 

 byrdes og med Fastlandet; Dagebøl var fordum en Hallig, og Halv- 

 øen Biisum en skilt fra Fastlandet ved et Stræde paa IV2 Mil {Kohl 

 III, S. 260 ff.). 



1 Nærmere f. Eks. hos Kohl (I, S. 27; III, S. 254), Reventloiv, Meyn, Mentz (1900, 

 S. 87—88, 90), Reinke. Om hele denne Sag se ogsaa Warming, 1890, 1893, 1902. 



