274 IS. Marskens Jordbund. Kunstig Landvinding 



Ved Østersøens Kyster forekommer ogsaa Diger, men de ere lavere 

 og spille ikke den Rolle som ved Vesterhavet ; det er heller ikke sær- 

 lig for Strandengenes Beskyttelse, at de ere rejste, men i det Hele 

 for det lave Land. Det var især Stormfloden 13. Nov. 1872, som 

 kostede mange Mennesker Livet og ødelagde mange Værdier, der 

 gav Stødet til Bygning af Diger paa Falsters Sydøstkyst, Lollands 

 Sydkyst og paa Holstens Kyster. Ved Bøtø Nor paa Falster var 

 der i de sidste Aartier før Stormfloden indvundet c. 2500 Tdr. Land, 

 og alle disse med store Arealer, der, knyttede til dem, vare blevne be- 

 byggede og kultiverede, bleve da ødelagte. 



Et fra Havet indvundet Land er ikke straks »di gem o dent«; 

 man kan inddige for tidligt, før Marsken er bleven tilstrækkelig høj 

 og tør; thi man maa erindre, at er først Diget bygget, sker ingen 

 yderligere Tilslikning. Der kan ingen almindelig Regel gives for, 

 naar en Marskeng er digemoden. Nogle mene, siger Reventlow, at 

 kun det Land, der hæver sig 2—3 Fod over ordinær Flodhøjde, er 

 digemodent, og da man tior, at Tilvæksten i Højde kun er c. 1 Fod 

 i eet Aarhundrerle, vil der altsaa gaa 2—300 Aar, før en Eng er 

 digemoden. Andre paastaa, at man kan inddige, naar Landet er 

 dækket med Andel og er saa højt, at der om Sommeren ikke gaar 

 nogen sædvanlig Springflod hen over det. Andre sige, at naar Hvid- 

 kløver begynder at indfinde sig, er Landet digemodent. Bunden skal 

 dog nok altid være saa hej, at Udvaskning ved Regnvand allerede er 

 begyndt. Ogsaa andre Ting maa naturligvis tages i Betragtning, navn- 

 lig om det indvundne er saa stort et Stykke Land, at det overhovedet 

 kan betale sig at opføre et Dige. ^ 



Princippet i Digekonstruktionen er, at Digerne maa skraane meget 

 jævnt udad mod Havet, for at Bølgerne maa tabe deres Kraft ved 

 at rulle op ad Skraaningen, der for de største og kostbareste Digeis 

 Vedkommende ere dækkede med en kostbar Stendossering, i andre 

 Tilfælde med Halmfletninger. Mod Land falder Diget derimod saa 

 stejlt af, at man endog undertiden kun med Vanskelighed kan gaa 

 ned ad det, og her iudenfor finder man en dyb, vandfyldt Grøft, der er 

 fremkommen derved, at man herfra har taget Materialet til Digets Op- 

 førelse (se Fotogr. S. 107). Et Digebrud sker derfor forst, naar Vandet 

 er steget saa højt, at det gaar over Kammen og styrter ned paa 

 Landsiden. Ved den store Ødelæggelse af Nordstrand skete mange 

 saadanne Gennembrud. Idet Vandet styrter ned, oproder og gennem- 

 furer det Landet indenfor og skyller det bort, især naar der er svage 

 Punkter, hvor Angrebet kan virke med særlig Kraft; og saadanne 

 Punkter findes overalt, hvor Marsken i ringe Dybde hviler paa Mo- 

 ser; disse løse Masser ville med Lethed sønderbrydes og bortskylles. 



