18. Marskens Jordbund. Kunstig Landvinding 279 



Achillea millefolmm; Agrostis alha, A. vulgaris; Alectorolophus major; 

 Bellis perennis; Bromiis mollis; Capsella hursa pastoris; Cerastium 

 vulgatum; Cirsium arvense, C. lanceolatum; Cynosurus cristatus; 

 Festuca rubra, F. pratensis; Hordeum secalinum (— pratense) ; 

 Jimcus Gerardi; Leontodon auctumnalis; Phleum pratense; Plantago 

 major; Poa trivialis; Potentilla anserina; Banunculus acer; Taraxa- 

 ctim, officinale; Trifolium pratense; Triticum repens. Desuden var 

 der lidt Mos i Bunden, f. Eks. Hypnum. rutahtdum. Ved Husum saa 

 jeg følgende i stor Mængde: Achillea millefolium, Agrostis alba, 

 Cirsium arvense og lanceolatum., fordi Køerne havde vraget disse 

 Tidsler, og Leontodon aucttimnalis ; desuden fandtes i mindre Mængde: 

 Agrostis vulgaris, Poa pratensis, Lolium perenne, Trifolium pratense, 

 Tr. repens. 



En lignende eller den samme Flora har man andre Steder; Buchenau 

 fremhæver Kamgræs og Rajgræs, paa bedre Steder Hordeum secalinum 

 som almindelige, og at Skjaller ofte er til Stede i store Mængder. 



Den bedste og fyldigste Oversigt over Græslandet i den inddigede 

 Marsk har forøvrigt C. Weber givet 1892. Til »das Grasland des 

 Vorlandes« regner han »Die Subformation der Festuca thalassica 

 [d. e. Glyceria maritima] und der Festuca rubra«; den modsvarer min 

 uinddigede Marsk med dens forskellige Bælter. Under »Das Gras- 

 land der eingedeichten, eigentlichen Marsch«, der i Ditmarsken i vore 

 Dage næsten udelukkende benyttes som Agerland, men i Eiderstedt 

 næsten alene til Kvægfedning, har han følgende Samfund: »a) Die 

 Subformation der Agrostis alba ; b) Die Marschfacies der Subformation 

 der Poa pratensis; c) die Subformation des Hordeum secalinum; d) 

 die Subformation des Lolium perenne«. Til Dels afhænge de i deres 

 Fordeling af Grundvandets Stand; men ogsaa andet spiller en Rolle, 

 han formoder »die erste Besiedlung«, hvilket altsaa vil sige: ydre, 

 tilfældige Kaar, som fremme den enes Indvandring, men ikke den 

 andens. Han har dernæst ogsaa et Overgangsomraade fra Gest til 

 Marsk med »die Subformation der Festuca elatior« og sluttelig »Das 

 Grasland der hohen Geest«. 



Det er altsaa, som Vaupell fremhæver, ikke Plantearter, der ere 

 ejendommelige for Marsken, men saadanne. som man træffer i Regelen 

 paa enhver Græsmark i Danmark, navnlig Phleum pratense, Agrostis 

 vulgaris, Poa pratensis, Festuca pratensis, Cynosurus cristatus, Lolium 

 perenne og Trifolium repens. »Den store Mængde Hvidkløver er 

 straks paafaldende for den, der første Gang besøger Marken«. Sam- 

 menligner man hermed de S. 216 og 218 anførte Floraer fra Ribe 

 Holme og Bordrup Marsk, ses det, at disse endnu ere under Hav- 

 vandets Indflydelse. Syltengen er vidt forskellig fra Ferskvandsengen; 



