19. Syltengens Økologi 



281 



KAP. 19. SYLTENGENS ØKOLOGI 



Livsformer. Syltengens Fysiognomi 



Bladtyper. Aarstider. Lave og nedliggende 

 Planter. 



Livsformer. I visse Samfund viser det sig meget tydeligt, at 

 der er en Aarsagsforbindelse mellem Bundens fysiske Natur og Plante- 

 vækstens Livsformer, en Tilpassethed af disse til hin; Rørsumpenes 

 løse Bund, f Eks., fremmer Udviklingen af lange, vandrette Rod- 

 stokke, og denne samme Livsform er den overvejende hos Havgræsserne 



j. 137. Rødder {t — r) af Artemisia maritima, der danne Skud. Vi- (Warming, 



Og hos Græsserne i den hvide Klit, hvis Bund er ligesaa løs, medens 

 andre Samfund, hvis Bund er helt forskellig, have helt andre Livs- 

 former (jvfr. Warming, 1895, og »Lagoa Santa«). En Aarsagssam- 

 menhæng vil næppe alle Vegne være tydelig, men det bør dog 

 stedse være en Opgave for økologiske Studier at udfinde, hvilken 

 Forbindelse der er mellem Jordbund og Livsform. Undersøge vi nu. 

 med dette for Øje, hvorledes Forholdet er i Syltengen, særlig den 

 med Lerbund, ville vi finde følgende Livsformer repræsenterede. 



I. Vedplanter. Her er ingen Træer eller Buske, men kun to 

 Halvbuske, nemlig ArtemÅsia maritima og Ohione porhdacoides. 

 Den første er en udpræget Halvbusk; lange, forveddede Skuddele blive 

 staaende Vinteren igennem over Jorden, have tydelige Aarringe og bære 

 skælklædte Vinterknopper, medens Skuddenes øvre Dele ere døde 

 bort. Noget tvivlsom er jeg m. H. til den sidste, som jeg ikke har 

 haft Lejlighed til at se i større Mængder; den angives af Btichenau^ 



^ Flora der ostfriesischen Inseln, 1896, S. 98: ^%; Halbstrauchig". Men efter 

 Botan. Haves Herbarium synes det undertiden kun at være meget korte Stængel- 

 dele, som forblive over Jorden i levedygtig Tilstand. 



