19. Syltengens Økologi 285 



Ophioglossum vulgatum hører hjemme paa de højere liggende, ikke hyp- 

 pigt af Havet oversvømmede Dele af Syltengene. Den vokser f. Eks. ved 

 Præstø Bugt (Fedet) i stor Mængde sammen med Potentilla reptans, Festuca 

 rubra, Ranunculus acer, Taraxacum, Lotus tenuifolius o. fl. Den findes rundt 

 om ved de østlige Have og kan optræde i store Mængder. Efter Eoper 

 (Bot. Ztg. 1859 p. 2) danner den paa Syltengene ved Warnemunde hist og 

 her den overvejende Bestanddel af Plantedækket, saa at Tusinder af Skud 

 kan findes sammentrængte paa faa Kvadratalen. Dette skyldes den rige 

 Skuddannelse fra dens Rødder. 



Forholdet mellem de forskellige Livsformer er altsaa følgende. Af 

 de 65 Arter, som ere tagne med i Betragtning^, ere: 



I. Halvbuske 2 eller 3,1 Vo 



II. Hapaxanther . . . 30 — 46,2 - 



III. Tuestauder 20 — 30,8 - 



IV. Krybstauder 5 — 7,6 - 



V. Vandre-Jordstauder . 7 — 10,8 - 



VI. Rodskud -Vandrere. . 1 — 1,5 - 



Sammenhængen mellem Bnndens Art og Livsformerne er ikke saa 

 slaaende her, som i andre Tilfælde. Følgende sjaies dog at kunne 

 sluttes. 



At Træer og Buske mangle, kan vel snarest sættes i Forbin- 

 delse med den Mangel paa Ro, der hersker paa Strandengene, hvor 

 Havet jo ofte gaar op, og maaske ogsaa med Bundens Saltholdighed, 

 skønt man i andre Lande ser Vedplanter tilpassede til stærk salthol- 

 dig Bund^. Vinden synes ikke at spille den vigtigste Rolle, som 

 nogle mene, thi der gives Buske paa lige saa udsatte Steder i Klit- 

 egnene, og der er utvivlsomt mange Strandenge, som ligge saa vel 

 beskyttede mod stærk Blæst, i Læ af Rørsumpe og af Skove og 

 Bakker, at Buske maatte kunne trives paa dem. 



De mest forveddede Arter, de 2 Halvbuske, vokse især paa de 

 højeste og i Sommertiden tørreste Dele af den lerede Strandeng, 

 hvortil deres Livsform maaske gør dem særlig skikket; men de vokse 

 ogsaa paa anden Bund. 



Naar der er saa mange Hapaxanther, da er at bemærke, at de 

 navnlig findes paa det laveste Niveau, nærmest Havet, og at 

 denne Talrighed da danner en Parallel til de saltyndende Blomster- 

 planter, det yderste Bælte af Sandstranden ; Aarsagen er jo rimeligvis 

 den samme, nemlig den Uro, som hersker her, og som frembringer 

 aaben Bund, hvor de kunne udvikle sig. 



^ Det maa for manges Vedkommende nærmest blive en Skønssag, om man vil 

 tage dem med i Betragtning eller ikke. Statistik vil her altid blive noget usikkert, 

 men de store Træk kunne dog fremgaa af den. 



2 Ganong (1903, S. 292) anser Saltet for den vigtigste Faktor. 



