19. Sylteng-ens Økologi 287 



Blade (jvfr. Figurerne af Andel S. 162, Agrostis alba S. 167, Juncus 

 Gerardi S. 173, Triglochin S. 206, J. maritimus S. 246), ikke saadanne 

 brede Bladplader som vore Enggræs. Ligeledes have de andre (to- 

 kimbladede) Urter i det hele smalle, linieformede og ofte op ad- 

 rettede Blade (Suæda, Armeria, Plantago maritima (Fig. S. 284), 

 Spergularia, Sagina, Kochia, Atriplex littoralis, Bupleurum), eller lig- 

 nende Bladafsnit, naar de have indskaarne Blade fÅrtemisia maritima 

 (Fig. S. 281)). Lidt bredere linieformede og tillige mindre opadrettede 

 eller udbredte Blade have Obione-Arterne, Glaux, Plantago coronopus, 

 Ervthræa- Arterne. 



De bredeste Blade have Aster tripolium og navnlig Statice-Arterne, 

 hos hvilke de blive noget forlænget omvendt- ægdannede, men ogsaa i 

 disse Tilfælde ere Bladene mere eller mindre oprette (Fig. S. 209 og 

 210). Meget afvigende ere Cochlearia, Potentilla anserina og de bred- 

 bladede Atriplex-Arter (der dog ikke egentlig hore hjemme i Strand- 

 engen; jvfr. Fig. S. 93). 



Paa disse Undtagelser nær ere Assimilationsorganerne hos Marsk- 

 planterne altsaa stærkt reducerede i Udstrækning; videst gaar Sali- 

 cornia, der er »bladløs« (Fig. S. 157). Dertil kommer, at Bladene hos 

 de Tokimbladede ere mere eller mindre tykke og saftrige samt hos 

 de allerfleste ganske uden Tænder eller andre Indskæringer. 



Da Arterne i det hele ere lave, bliver der ikke Tale om nogen 

 stærk Deling i Etager; dog kan der adskilles en Bundvegetation, 

 kun bestaaende af Alger, idet Laver og oftest ogsaa Mosser mangle; 

 Glaux hører til de Arter, der aldrig naar nogen stor Højde, ligesaa 

 Trifolium fragiferum og repens; disse danne da en egen Etage under 

 det noget højere Tæppe af Græsser osv. 



A ar sliderne. Marskengene paavirkes jo vistnok altid af det 

 milde og fugtige Havklima. Aarstiderne gøre sig derfor ikke sær- 

 deles meget gældende, og Farveskiftet er ikke stærkt. Om Vinteren 

 og i den tidlige Vaar, naar Sne og Is er forsvundet, har Marskengen 

 et grønliggraat Udseende og en yderlig lav (faa cm høj) Plantevækst. 

 Det grønne skyldes især Græsserne, der ere stedsegrønne eller dog 

 have nogle grønne Blade det meste af Vinteren. Paa Juncus Gerardi 

 kan der ogsaa findes smaa grønne Skuddele det meste af Vinteren 

 (Fig. S. 172). Ogsaa en Del af de tokimbladede Arter have grønne 

 Blade stikkende frem af Knopperne, som ere aabne, f. Eks. Plantago 

 maritima, Aster. 



I April Maaned ser man en Del Arter i Løvspring; Bladene sd Aster. 

 Plantago maritima, Spergularia, Armeria o. fl. ere blevne større, eller 

 nye ere komne til Syne. Triglochins og ogsaa de græsagtige Planters, 

 f. Eks. Andelgræssets grønne Blade ere blevne talrigere (Fig. 140). 



