19. Syltengens Økologi 289 



baade disse og senere Sideskud kunne findes nedliggende, saa at kun de 

 liniedannede, halvtrinde Blade stritte i Vejret [f.prostrata Moq.); andre 

 Eksemplarer ere derimod oprette (f. ereda Moq.), og- dette er Regelen. 

 Tilsvarende Forhold med nedliggende og oprette Former findes hos 

 Salicornia (jvfr. Kap. 10) og Spergularia. Glaux maritima findes i 

 Almindelighed og typisk opret, men træfies undertiden nedliggende, 

 idet Hovedskuddet, der er udviklet af Vinterknoppen, straks bøjer 

 sig om og lægger sig ned tillige med alle sine Sideskud (Fig. 144). 

 Odontitis ruhra f. serotina traf jeg nedliggende ved Agger (23. Aug.). 

 Torilis nodosa er vist altid ned- 

 liggende. 



Her kan ogsaa henvises til følgende : 

 I BT. 3, S. 124, nævner Lange en 

 Form prostratum af TrifoUum stria- 

 tum, som er mangestænglet, med alle 

 Stænglerne aldeles nedliggende. Den 

 er en Strandform, som vokser i stor 

 Mængde paa Østerøen ved Nyborg 

 paa den sandige Havstok fra Kristians- ^.^ ,,, ^^^^^ m^ntim^-, jeisø Odde i Skive 

 lund til Knudshoved. Fjord. (E.W.). 



Rosetplanter. At der er en 

 hel Del Arter, som have Løvbladene samlede helt eller fortrinsvis i 

 Roset nede ved Jorden, maa ogsaa bidrage til det Fysiognomi, som 

 Syltengen har. Foruden de fleste enkimbladede (Græsserne, Halv- 

 græsserne, Trehage) kan her nævnes: Samolus, Statice, Taraxacum, 

 Armeria, Aster, Cochlearia, (Erythræa), Leontodon, Ophioglossum (kun 

 1 Blad), Flantago og Arterne med krybende Stængel (TrifoUum fragi- 

 ferum, Tr. repens). Rosetterne høre i de fleste Tilfælde til den Type, 

 hvis Blade ere siddende eller kortstilkede, liniedannede eller forlænget 

 omvendt-ægdannede, og de ere derfor mere eller mindre tæt lukkede; 

 aaben Roset med langstilket og bred Plade har Cochlearia. 



Det er ofte omtalt, at Plantevæksten ved Vesterhavskysten er saa 

 lav og trykket, at Vedplanterne ere knugede og forvredne, og Urte- 

 dækket lavt, og man vil næsten altid finde, at Vinden faar Skylden ^ 

 Knuth f. Eks. skriver (1892): »Vinden fremkalder dværgagtig, ned- 

 liggende eller dog sanmientrængt Vækst, kraftige Stængler, dybt 

 gaaende Rødder. Vegetationsorganerne blive trykket saa tæt til 

 Jorden som muligt, derfor ere Planter med Bladrosetter hyppige. 

 Træer og Buskvegetation . . . har ikke mere hjemme paa Øerne [de 



1 Om Vindene, navnlig Nordvestvinden, se Kohl, 1863, II, Der Nordwestw^ind 

 in den unteren Elbe- und Weserlanden. 



Warming: Strandvegetation 1" 



