20. Saltplanternes Ejendommeligheder 291 



KAP. 20. SALTPLANTERNES EJENDOMMELIGHEDER 



Bundens Saltholdighed. Obligate, fakultative o. a. Saltbundsplanter. Saltplanternes 

 anatomiske Ejendommeligheder. Sukkulens, Isolateralitet m. m. 



1 Indledningen anførte jeg (S. 5), at jeg ved »Strand« forstaar 

 den Del af Landet nærmest Havet, der i Alminddighed er lav og 

 flad, og som bærer en ejendommelig, saltelskende eller maaske snarere 

 salttaalende Vegetation. Til Strandplanter maa henregnes alle de 

 Planter, som ere knyttede til Stranden paa Grund af Saltets Ind- 

 virkning, som ere »Saltplanter« (Halofyter). Vi maa dog ogsaa med- 

 tage de Klippeplanter, der paavirkes af Havvandet derved, at Bølge- 

 slaget eller salt Skum fra Brændingen jævnlig naar op til dem og 

 præger Plantevæksten ^ 



Koncentrationen og Mængden af det Salt, som kommer til at 

 virke ind paa Planterne, afhænger dels af selve Havets Saltholdighed, 

 dels af Afstanden fra Havet. Hvad vore Parvandes Saltholdighed 

 angaar, er det jo bekendt, at Vesterhavets Vand gennemsnitlig har 

 3,25—3,50 %, og at Vandet i vore indre Have i det hele er desto 

 mindre salt, jo længere man kommer mod Ø.st^. 



Hvad Afstanden fi-a Havet angaar, taber Virkningen af Saltet 

 sig snart. Stranden selv vil, hvad enten den ei' Sand- eller Ler- 

 strand, utvivlsomt altid have saltholdig Bund; Analyser af Sand fra 

 Vesterhavsstranden, som Polytekn. Læreanstalts Laboratorium (Dr. 

 Jul. Petersen) har udført for mig, viste følgende, beregnet for 50 Gr. 

 Sand: ved Bulbjerg var der i Fjæren 147.7 mgr. Klor, 30 Skridt 

 indenfor paa Sandstranden 17.4, 70 Skridt fra Fjæren i Hjælme- 

 klitten 11.4. Ved Lil Strand var der c. 6 Skridt oven for Hav- 

 stokken 15.6 mgr., 30 Skridt længere inde paa den grusede Strand 



* Det salte Skum maa tilføres i større Mængde og ret jævnlig for at faa Be- 

 tydning. I stærke Paalands-Storme kan man mærke Saltpartikler i Luften mange 

 hundrede Metre fra Havet, Taagen er salt, og Planterne kunne smage af Salt, men 

 Virkningen heraf er vist som Regel ganske forbigaaende. Harshberger angiver, at 

 Saltsprøjt (spray) kan mærkes flere miles fra Kysten; det heraf paavirkede Land 

 kommer dog ikke derfor til at bære Saltbundsplanter. Som Vidnesbyrd om, hvor 

 langt Saltpartikler føres i Luften, kan anføres, at det paa Ingolfekspeditionen var 

 umuligt for Hydrografen at skaffe sig absolut fersk Vand fra de talrige Snebunker, 

 som fandtes paa Fjældsiden, endog hundreder af Meter til vejrs, paa de færøiske 

 og østislandske Fjordes Fjælde; han kunde altid konstatere Spor af Klor i Smælte- 

 vandet (C.Ostenfeld). 



2 Dette gælder navnlig Overfladevandet, medens Vandet i de dybe Lag be- 

 holder en højere Saltholdighed. Overfladevandets Saltholdighed er gennemsnithg i 

 pCt. følgende: I Skagerak 3; Kattegat 3—1,5; Holbæk Fjord 2; Lille Bælt 2,5; 

 vestlige Østersø 2—1,5; Store Bælt 1,27; Sundet c. 1; Bornholm c, 1; Bottniske 

 Bugt 0,5—0,1; Finske Bugt 0,7—0,3. 



19* 



