20. Saltplanternes Ejendommeligheder 



299 



aabningerne ligge parallelt med Bladets Længdeakse. Vandvævet er 

 mindre skarpt begrænset. 



Hertil slutter sig endvidere Cakile maritima (den smalfligede Form) : 

 se W. 1891, S. 157, Fig. 10; 1897, S. 202. Vævet i Midten er dog 

 heller ikke noget udpræget Vandvæv, idet Cellerne kunne have Grøn- 

 korn, men ikke altid have saadanne. Den kunde ogsaa henføres til 

 Gruppen B. 



Bupleurum tenuissimum kan ogsaa nævnes her (se W. 1897, S. 203), 



Fig. 149. Atriplex hastata. A, Snit gennem Løvblad; B, Tværsnit af Palissadevæv. C, Huden. D, 

 en Nerve med omgivende Væv. E, en Spalteaabning. (Tegn. af E. W.). 



idet der inden for et 2-laget Palissadevæv findes et Mellemlag af 

 runde Parenkymceller, omtr. 2 Lag tykt, der er klarere end Palis- 

 sadevævet, men dog klorofylholdigt. 



Statice Limonium (rariflora). W. 1897, S. 204. I Midten er et 

 lakunøst Lag af isodiametriske, noget klorofylførende Parenkymceller, 

 og paa begge Sider af dette er der 2 Lag Palissadeceller, ret skarpt 

 afsatte mod Mellemlaget. 



Til denne Gruppe med Vandvæv slutte sig de to Ofe«one-Arter, 

 omtalte og afbildede Warming, 1890, S. 225, Fig. 7 og 1897, S. 207. 

 Vandvævet i Midten, der omslutter Nerverne, er ikke helt frit for 

 Grønkorn; uden om det er der paa hver Side af det ret flade Blad 

 to Lag korte Palissadeceller; Grønvævet staar skarpt over for Vand- 

 vævet. Afvigende fra de foregaaende er, at Haarklædningen er saa 

 stærk og dannet af ejendommelige, langstilkede Blærehaar, der til- 

 sidst falde sammen og danne et tæt, graaligt Dække paa Bladene. 



B. Endnu mindre udpræget er Vandvævet hos de følgende, men 

 der er dog endnu et tyndt »Mellemlag-^ i Bladet af mere klorofyl- 

 fattige Celler eller Antydning af et saadant; undertiden er det næsten 



