300 20. Saltplanternes Ejendommeligheder 



et Vandvæv. Armeria vulgaris; W. 1897, S. 191. Aster tripolium; 

 W. 1890, S. 224; 1897, S. 199. Atriplex hastata; W. 1890, S. 224; 

 1897, S. 197. Omstaaende Fig. 149 viser dens almindelige Bygning 

 med Palissadeceller paa begge Sider. Beta maritima; TV. 1897, S. 200. 

 Convolvulus soldanella; W. 1897, S. 205. Crambe maritima; W. 1897, 

 S. 202. HoncUnya peploides; W. 1891, S. 161, Fig. 12; 1897, S. 197. 

 Matricaria inodora f. salina; W. 1897, S. 193, Plantago maritima; 

 W. 1890, S. 222, Fig. 5. Plantago coronopus; W. 1897, S. 191. Si- 

 lene venosa (infiata); W. 1897, S. 192. Tetragonolohus siliquosus var. 

 maritimus; W. 1897, S. 192. 



Fra disse komme vi umærkeligt til en hel Del andre, hos hvilke 

 Mellemlaget er endnu mere udvisket, og hvis Bladbygning er som de 

 fleste dorsiventrale eller isolaterale mesoflle Løvblades. Herhen bl. a. føl- 

 gende: Glaux maritima; W. 1897, S. 185, Fig. 9. Mertensia mari- 

 tima; W. 1897, S. 188, Fig. 10. Erythræa littoralis; W. 1897, S. 186. 

 Cochlearia officinalis og C. anglica; W. 1897, S. 186. Haloscias scoti- 

 cum; Silene maritima; W. 1897, S. 189. 



Det maa her fremhæves, at der findes en hel Del Variation i 

 anatomisk Henseende inden for samme Art, hvilket fremgaar baade 

 af mine egne Undersøgelser (1897) og af Johs. Schmidt' s (1899). Disse 

 Variationer, ved hvilke Grænserne mellem de to Grupper yderligere 

 udviskes, maa bero paa lokale Forskelligheder i Jordbund eller Be- 

 lysning. * 



C. Eryngitmi maritimtim maa danne en Gruppe for sig selv. 

 (Først omtalt af Giltay , se W. 1891, S. 158; 1897, S. 208). Her er 

 et Vandvæv midt i Bladet, der dog kan have Grønkorn; paa hver 

 Side af det ligge 2—3 Lag Palissadeceller, men mellem Grøn vævet 

 og Huden ligger der et Hypoderm, dannet af 1—3 Lag klare Celler, 

 der kunne sende korte Arme paa Indersiden ind mod Grønvævet (være 

 uregelmæssig stjærneformede). Der er altsaa formentlig to Slags 

 Vandvæv. Planten er jo vistnok i højere Grad Psammofyt end 

 Halofyt. 



D. Atriplex farinosa indtager ligeledes en isoleret Stilling; se 

 W. 1997, S. 229, Fig. 29. I det isolaterale Blad er Grønvævet navnlig 

 samlet om Nerverne, idet disse først omgives helt rundt (undtagen 

 paa Sivævs-Siden) af en storcellet Stivelseskede; uden om denne 

 ligger der helt rundt et Lag Palissadeceller (Kranspalissader), og 

 sluttelig dannes Bladkødet af meget større, afrundede Parenkym- 

 celler med meget spredte Grønkorn. Dette kan ikke bringes i Aar- 

 sagsforbindelse med den omgivende Natur, men er snarest en i en 

 fjern Tid opstaaet systematisk Karakter, hvis Aarsag nu ikke kan 

 paavises. 



