20. Saltplanternes Ejendommeligheder 301 



De enkimbladede Planter vise ikke saa store Forandringer 

 fra det sædvanlige, eller disse er ikke saa lette at paavise. Blad- 

 tværsnit af Glijceria maritima ere atbildede S. 162 (se W. 1890, S. 220, 

 Fig. 3); Figurerne vise, at Bladene ere meget smalle, rendeformede 

 med to dybe Furer med Ledceller i Bunden. Der findes Spalteaab- 

 ninger paa begge Flader, og noget særligt kraftigt StjTkevæv er 

 der ikke. Juncus Gerardi's Blad er ligeledes liniedannet, halvtrindt 

 (Fig. S. 172, 173; W. 1897, S. 191; Raunkiær DBN.). Triticum jun- 

 ceums Bladtværsnit findes afbildet W. 1890, S. 163. Det har et langt 

 kraftigere Styrkevæv end de foregaaende, idet dette uafbrudt dæk- 

 ker Rygsiden; ligeledes indtager det Kammene af alle Oversidens 

 Ribber og paa en Del af disse naaer det ned til Karstrængene. Spalte- 

 aabningerne ligge kun i Furerne og dybt nede. Den har en stærkt 

 xerofil Bygning. 



TriglocMn maritimum (W. 1890, S. 224; 1897, S. 214. Raunkiær 

 DBN). Tværsnittet er aflang-ovalt; i Midten er et meget lakunost, 

 klart Væv, i hvilket Nerverne ligge; det omgives til alle Sider af et 

 omtr. 2 — 5 -laget Palissadevæv. Der er Spalteaabninger over begge 

 Flader, forsynede med to Biceller. Dette Blad nærmer sig altsaa til 

 dem med Vandvæv. 



Iris spuria (fra Saltholm). Bladet har et stort, klart Væv i Midten 

 med et ensartet Grønvæv paa begge Sider; dette er dog at opfatte ikke 

 som Vandvæv, men som »Luftvæv«, hvis Celler snart dø. 



Isolateralitet. Det kan vel betragtes som utvivlsomt, at Bladenes 

 usædvanlige Tykkelse skyldes Saltoptagelse og den dermed følgende 

 forøgede Saftspænding; de enkelte Celler blive større, navnlig højere, 

 og Cellelagene blive flere. Foruden som nævnt Lesage o. A. har ogsaa 

 Johs. Schmidt (1899) paa vist dette, nemlig ved Forsøg med Lathyrns 

 maritimus (BT. 22). Men ogsaa et andet Bygningsforhold kan frem- 

 kaldes ved Saltet, nemlig Isolateraliteten, der viser sig i, at Pa- 

 lissadevæv udvikles paa begge Bladsider, hvorved ogsaa Dannelsen 

 af ét Mellemlag fremmes, skønt dette ikke er absolut fornødent. Resul- 

 taterne af Schmidts Kulturer med Lathyrus maritimus vare, at Saltet 

 fremkaldte Isolateralitet ved Dannelsen af et Lag Palissadeceller paa 

 hver Side under Hudlaget, og mellem de to Lag Palissadevæv et flere 

 Lag tykt Væv af isodiametiske Celler, et Mellemlag af »ret store og 

 klare Celler med smaa Intercellulærrum«. 



Schmidt' s Forsøg viste ogsaa, at stærk Belysning kan frem- 

 kalde opret Stilling af Smaabladene og isolateral Bygning med 

 1 —2 Lag Palissadeceller paa hver Side af Mellemlaget, medens dæm- 

 pet Belysning bragte Smaabladene til at stille sig udbredte og blive 



