21. Strandplanternes Blomsterbiologi og Frøspredning 309 



Forskellighederne mellem Antallet af Arter i Grupperne synes mig 

 saa smaa, at der ikke kan uddrages mere omfattende Slutninger af 

 dem. Ikke heller synes det, at nogen af disse Grupper i udpræget 

 Grad er knyttet til en bestemt Formation eller et bestemt Bælte af 

 Stranden. 



Følgende Iagttagelser har jeg gjort i Danmark og paa Slesvigs Vestkyst. 



Armeria. Blomsterne ere homogame eller svagt protandriske, svagt duf- 

 tende. Honningen ligger c. 5 mm. dybt; Nedgangen til den vanskelig- 

 gøres ved de udspærrede og med udstaaende, lange Haar besatte Grifler 

 samt Støvdragerne. Ud for Bægerbladene ses 5 Indgange til Blomstens Indre, 

 og lige ud for disse Indgange staa netop Griflerne. Først ses Støvdragerne 

 udspærrede og Knapperne bøjede ind mod Midten, dækkede paa alle Sider 

 af de store gule Støvkorn, medens Griflerne ere udspærrede. Senere ere 

 Griflerne krummede lidt indad, men Fangene røre ikke ved Knapperne. Hvis 

 Selvbestøvning kan finde Sted, maa det være ved Vindens Hjælp. Man ser 

 ofte Støvkornene liggende rundt om paa Krone og Grifler (Fanø^ Dragør 

 o. a. St.). 



Aster tnpoUum. Skiveblomsterne ere udpræget protandriske. Den blom- 

 strer JuU— Sept. Ved Skive Fjord har jeg set den besøgt af Sommerfugle. 



Cakile maritima. Kronen er 12 — 14 mm i Tværmaal, og Røret c. 4 — 

 5 mm. Jeg har forøvrigt ogsaa fundet Eksemplarer med meget mindre 

 Blomster, f. Eks. paa Møen, ved Charlottenlund; Kronens Tværmaal er hos 

 disse kun 7 mm. Kronbladene 7 mm (mod 9 hos den storblomstrede), de 

 korte Støvdrager 2^/2 mm (mod 4), de lange 3^/2—4 (mod 5 — 6), Støv- 

 vejen 4 (mod 4^/2). I Blomstens Bund er der 4 Honningkirtler. De smaa- 

 blomstrede Former, der nærmere maa undersøges, ere sjældne. De stor- 

 blomstrede ere homogame. Knapperne af de lange Støvdragere drejes hen 

 mod de korte, saa at der dannes to Indgange til Blomsten; de ere i den 

 unge Blomst i Højde med Fanget, saa at Berøring ikke er udelukket og fak- 

 tisk forekommer, skønt Knapperne som oftest staa 1—2 mm. ud fra Fanget. 

 De lange Støvdragere tungere først. I Oktober Maaned var Selvbestøvning 

 ved de lange Knapper almindehg (Hornbæk) og fandt Sted i ret unge Blomster, 

 hvis Kronblade stode temmelig opret. I ældre Blomster kunne Knapperne 

 af de lange Støvdragere være oven over Fanget og de øvre Ender af de 

 unge være naaede op til dette. Selvbestøvning maa utvivlsomt ofte finde 

 Sted ; man kan ofte se Støvkorn strøede omkring paa Kronbladene ; men da 

 man ofte træffer Blomster med mangelfuld Frugtsætning, er Selvbestøvning 

 maaske ikke heldig. (Knuth har omtalt Arten i Bot. Gentralbl. 1889, Nr. 48). 

 Cramhe maritima har ogsaa to Størrelser af Blomster, af hvilke de smaa 

 hgeledes ere sjældne. De hvide, duftende, honningrige Blomster søges af 

 mange Insekter. De ere lidt protogyne og kunne selvbestøves. Efter Knuth 

 skal Selvbestøvning være mere begunstiget end Fremmedbestøvning. Paa 

 Langeland traf jeg imellem Eksemplarer, der satte Frugt fra næsten hver 

 eneste Blomst, andre, som aldeles ingen Frugt satte. 



C ochlearia- Kvievne have svag Duft. Blomsterne blive 8 — 10 cm. i Tvær- 

 maal hos C. officinalis, større hos C. anglica, mindre hos C. danica. Jeg 

 har lige saa lidt som VerJioeff og Knuth kunnet finde Honning, men Kirchner 

 angiver, at der findes Honning-Kirder, og Blomsterbunden er i alt Fald glin- 

 sende selv hos G. danica. Man ser oftest Støvdragerne udspærrede, saa at 



