21. Strandplantenies Blotnsterbiologi og Frøspredning 31] 



rede, de gule Knapper røre oftest ikke ved de 3 til sidst noget iidadkriim- 

 raede Grifler i den i Solskin vidt aahne Blomst, kunne endog være ret stærkt 

 adskilte fra dem, men da Kronerne lukke sig i koldt og mørkt Vejr bl. a. 

 om Aftenen, vil Selvbestøvning i alt Fald til denne Tid tinde Sted. Honning- 

 draaber kunne findes ret rigeligt i Blomstens Bund. Af Insekter har jeg i 

 Blomsterne kun set Thrips. Frugt sættes sædvanligvis rigeligt (Manø, Fanø). 

 Nærmere hos Warming i Festskr. fra Bot. Foren. 1890, S. 237. 



Statlee scanica. Jeg har fundet Blomsterne svagt 'protandriske (Manø). 

 Mon der ikke findes HeterostyliV 



Trifoliuin fragifemm. Fanen vedbliver at være næsten pai'allel med 

 Baaden og sammenfoldet. Vingerne paa Siderne fast forenede med Baaden, 

 saa at de bevæges samtidig med denne. 



Strandplanternes Vandringsmidler. Stiandplaiiterne have i Al- 

 mindelighed vid Udbredning. Dette betyder ikke, at de med særlig 

 Lethed kunne vandre over store Strækninger, men kun, at de have 

 et nogenlunde sammenhængende Udbredningsomraade og over store, 

 sammenhængende Strækninger finde passende Kaar; selv om de kun 

 kunne vandre meget langsomt, Hanefjed ad Gangen, ville de dog i 

 Aartusinder kunne spredes vidt om. 



Om Strandplanternes Vandringsmidler foreligger der Arbejder af 

 Hemsley og Schimper, men de dreje sig om de tropiske Kyster; her 

 fra Europa foreligger kun spredte Iagttagelser, der ei e sammenstillede 

 af Sernander (1901), til hvilket store Arbejde jeg hermed henviser. 

 Over Frøenes anatomiske Tilpassethed til Vandtransport kan henvises 

 til Kølpin Bavn, men det er dog kun faa Saltbundsplanter, der om- 

 tales af ham. I sin »Klitformationen« har Andresen anført for en 

 Mængde Arter, om Frøene kunne flyde eller synke i Vand; men det 

 egentlige Vandringsspørgsmaal ved Frøtransporten er han ikke klar 

 over (se f. Eks. hans Bemærkninger om Trifolium fragifemm eller om 

 Cakile maritima). 



Mine egne Iagttagelser over Fi'øtransport hos Strandplanterne ere 

 desværre kun faa; her vil være meget mere at gøre. Paa Basis at 

 dem tror jeg dog at kunne udtale følgende. 



De sædvanlige Vandringsmidler, Vind, Vand og Dyr (eller Men- 

 nesker) spille ogsaa en Rolle for Strandplanterne, men i højst for- 

 skellig Grad. 



Vinden vil vistnok snarest føre Frøene (hvormed jeg her ogsaa 

 mener »Frugter«, navnlig Nødfrugter, f. Eks. Kurvblomsternes) ind i 

 Landet eller ud i Havet, altsaa bort fra det passende Rodsted. En 

 Del Arter ere dog udstyrede med Svæveapparater, nemlig Kurvblom- 

 strede (Aster, Senecio o. a.), samt følgende : 



Spergularia. De brune, flade Frø ere ofte forsynede med en meget 

 tynd, klar Vinge rundt hele Kanten, som jo vistnok er et Svæve- 



