312 21. Straudplanternes Blomsterbiologi og Frøspredning 



apparat (der kan findes vingelese Frø og vingede Frø i samme Kap- 

 sel: Fig. 151). 



Armerias Nødfrugter blive siddende i Bunden af det blivende, for- 

 oven meget hindeagtige Bæger, og da dette løsnes fra Stængelen, er 

 det utvivlsomt Vinden, der fører det hele bort. 

 Statice forholder sig vel paa samme Maade. 



Odontitis har smaa hvide, ellipsoidiske Frø, 

 som ere forsynede med mange tynde Længde- 

 ribber eller næsten Vinger. De ere meget lette, 

 men om de nævnte E,ibber kunne betragtes 

 som en Tilpassethed til Vindspredning er vel 



Fig. 151. A, Frø af Salicornia j j. • ^ i. 



herbacea. B, Frø af Spergula- dOg tVlVlSOmt. 



na saUna fra^^amm£ Kapsei. Eudvldere fortjencr følgeude at fremhæves. 



A\\%YQdi% Andresen meddeler (1861), at Kurvene 

 3,f Erpngium maritimum om Efteraaret »brække af«, og derefter kunne 

 føres langt bort af Vinden, som »Strandløbere« eller »Klitløbere«, lige- 

 som Steppeløberne, idet de slaa Kulbøtter ligesom disse. For Salsola 

 kali gælder vistnok noget lignende. De smaa Sideskud paa den 

 frugtbærende Plante med de vedhængende Frugter og tornformede 

 Højblade brækkes let af; de blive let hængende f. Eks. i Klæder, 

 men synes ogsaa at spredes meget let ved Vind^ Mentz angiver 

 (1900, S. 70), at han ved Eingkjøbin^ Fjord har set Sandløbere 

 (»marklopare« Sernander) af sammenrullet Hjælme; men heri kan man 

 i alt Fald ikke se nogen Tilpassethed til Vindtransport, lige saa lidt 

 som man særlig kan fremhæve det, at f Eks. Frøene af Hjælme, 

 Marehalm, Krybhvene og mange andre, endnu mindre Frø naturligvis 

 kunne føies af Sted af Vinden og faktisk spredes saaledes. 



I øvrigt synes Tilpassethed til Vindspredning egentlig ikke at 

 findes (Trifolium fragiferum?). 



Heller ikke synes mange Frø tilpassede til Spredning ved Dyr, 

 være sig ved Tilhæftningsmidler eller derved, at Frugterne ere spise- 

 lige. Salicornia har, som anført ovenfor. Frø med smaa Kroghaar paa 

 (Fig. 150 A); men Betydningen af disse er vel ikke blot at hæfte Frøene 

 fast f. Eks. til Vandfugle men ogsaa at forankre dem i den bløde, af 

 Floden daglig overskyllede Bund. Salsola derimod kan maaske spredes 

 ved Dyr, som nævnt, og maaske ville Frøene af Flantago maritima 

 kunne føres om derved, at de forslimede Frøskaller klæbe ved Vand- 

 fuglefødder. 



^ Sernander anfører den (S. 12) blandt de Planter, der ved Frugtmodningen 

 helt og holdent rulles sammen og føres omkring ved Vinden; dette har jeg ikke 

 iagttaget lige saa lidt som han selv, og man kan ikke se, fra hvem han har denne 

 Angivelse. 



