21. Strand planternes Blomsterbiologi og Frøspredning 315 



lerede Frø ere tungere end Vand. ere de med Avnei'ne lettere end 

 dette (bl. a. Festuca ruhra f. arenaria og Elijrmis, men det samme 

 gælder vistnok ogsaa Agrostis alba f. stolunifera og Psamma). For 

 andre Arter gælder det samme. Jeg har fundet, at Frugterne af 

 AMplex hastata straks synke, saa snart de ere frigjorte fra de to 

 Højblade, og Skallen er bleven vaad, men at naar Højbladene for- 

 blive om dem, kunne de flyde (formodentlig, fordi der er Luft mellem 

 disse og Frugten). Mathiassen (BT. 22. S. XIV) angiver det samme, 

 og har haft dem flydende i nogle Dage. J%^ fandt, at Frugterne af 

 Atriplex farinosa og A. hastata ligeledes holdt sig flydende paa fersk 

 Vand i mange Dage. Dette peger ogsaa hen paa, at Atriplex- 

 Arternes oprindelige Voksesteder er Stranden, ikke Møddingerne eller 

 den stærkt gødede Jord. 



Med Star-Arterne {Carex) maa det utvivlsomt forholde sig paa 

 samme Maade; mellem Frugten og Frugthylsteret er der et Luft- 

 rum, som formindsker Vægtfylden; Frugthylsteret bliver et Flyde- 

 apparat [Baunhiær (1892); Fiavn 1. c. S. 175; Bemander S. 161). An- 

 dresen angiver, at Frugterne af Sand -Star og a. Arter ere tungere 

 end Vand, men synes ikke at have tænkt paa Frugt hylsterets mulige 

 Rolle. For Rumex-Kvi^vwo, gælder aabenbart noget lignende; Bioster- 

 bladene med de ejendommelige »Bruskvorter« tjene til Flydeapparat 

 (se Ravn S. 167, Sernander S. 204), 



Et ejendommeligt Flydeapparat Imr Planfago maritima, hvad ikke 

 synes kendt. Frugten er en Buddike, hvis Laag er betydelig større 

 end den nedre, af Bægeret omgivne Del (Fig. 153, A og B). I Laaget 

 blive Frøene (C), der kun ere i et Antal af 1 — 2, siddende. Kaster 

 man de modne, opsprungne Frugter i Vand, blive de liggende og flyde 

 paa dette. Yderlaget af Frøskallen svulmer op og klistrer Frøene 

 fast til Laagets Nddgge og -til hinanden. Det isolerede Frø er tungere 

 end Vand, og klemmes det ud af Laaget, synker det straks til Bunds; 

 men siddende i dette, kan det flyde om (paa fersk Vand) i nogle Dage 

 indtil flere Uger. Fatter man med en Pincet om Laagets øvre Del, 

 kan man klemme en Luftblære ud, der foreløbig bliver siddende i 

 Mundingen; slipper man, smutter den ind igen; saa længe den er til 

 Stede, holder det hele Apparat sig flydende. Laaget er i øvrigt 

 ogsaa lettere end Vand, selv uden Luftblæren. Hvorledes andre 

 Vejbred -Arter forholde sig, ved jeg ikke. 



Hos nogle ægte Strandplanter udvikles der i Frugtvæggen et 

 luft£ørende Væv, der tjener til Flydeapparat; dette er Tilfældet med 

 de tre følgende, der alle har en Slags grøn Stenfrugt med tyndt 

 Kød. Beta maritima har en af Biosteret omsluttet, stenfrugtagtig 

 Frugt. I Væggen er der et luftfyldt Væv; Kamerling kalder det en 



