21, Strandplanternes Blomsterbiologi og Frøspredning 317 



si^: Triglochin maritimum, der efter Sernander har Luftvæv i Væggen 

 og Luftrum mellem Frøet og Væggen. 



Hos de omtalte Arter er der altsaa »Flotte rer« , som bære 

 Frøene. 1 andre Tilfælde er Vægtfylden af disse selv ringere end 

 Vandets, saa at de kunne flyde paa dette, efter at være frigjorte fra 

 Frugten. Dette gælder f. Eks. Honckemja pepJoides. De store, brune 

 Frø ligge i August Maaned ofte i Mængde paa Stranden. De kunne 

 flyde i fersk Vand, og Plantens Voksemaade viser, som omtalt, at 

 Havet fører Frøene omkring og udsaaer dem. Norman har ogsaa set 

 Kapslerne i Opdrift i Norge (Sernander). Frøene af Lathyrus mari- 

 timus har jeg set flyde i fersk Vand i mindst 10 Maaneder. Johs. 

 Schmidt har fundet dem i Opdrift ved Falster. Han fandt mange 

 »haarde« Frø, der fløde uden at synke (BT. 22). 



Der er mange andre Arter, hvis Frø findes i Opdriften eller 

 endog findes spirende paa Stranden. Da Kimplanter af Convolvulus 

 soldanella fandtes paa Jyllands Vestkyst i Juli 1893, og den senere 

 er fundet blomstrende et andet Sted (se Warming 1904, S. 13), maa 

 Frøene være førte derop af Havstrømmene formodentlig fra Hollands 

 eller de østfrisiske Øers Kyster ^ Norman nævner efter Sernander 

 (1. c. S. 122) en Mængde Arter, hvis Frø og Frugter jævnlig findes 

 i Strandlinierne mellem opkastet Tang, og som, efter hans Formening, 

 transporteres med Strømmene. De ere bl. a. Cakile maritima, Cochle- 

 aria officinalis, Galium aparine, Honckenya, Haloscias scoticum, La- 

 thyrus maritimus, Leontodon auctumnalis, Lotus corniculatus, Matri- 

 caria inodora, Potentilla anserina, Silena maritima, Stellaria crassi- 

 folia o. fl. Om de fleste af disse og mange andre Arter behøves mere 

 indgaaende og omhyggelige Undersøgelser. 



Endnu kan anføres, at efter F. Kølpin Ravn have Frugterne af 

 Scirpus maritimus en luftfyldt Hud; naar denne fjærnes, gaar Frugten 

 til Bunds; ogsaa Andresen nævner dem blandt de Frugter, der ere 

 lettere en Vand; men Frugterne af Se. palustris gaa derimod straks 

 til Bunds (naar ikke Blosterborsterne holde Luft tilbage mellem sig), 

 og have en tyk og haard Skal. 



Ligeledes ere Frøene hos Scirpus rufus forsynede med Luftvæv 

 under Frøgemmets Hud og lettere end Vand, hvorimod Se. compressus, 

 der mere vokser ved fersk Vand, ikke har dette Luftvæv, hvorfor 

 deres Frugter synke til Bunds (Fig. hos Kølpin Ravn, S. 162). 

 Raunkiær skriver (1892) om den første: »da denne Art (S. rufus) 



^ I Abhandl. d. Naturwiss. Verein zu Bremen, XVIII, 190.5, har Focke anført 

 Convolvolus soldanella fra Langeoog „mit velkommenen Fruchtkapseln% medens 

 Buchenau tidligere havde anført, at den ikke synes at sætte Frugt paa de øst- 

 frisiske Øer. 



