318 21. Strandplanternes Blomsterbiologi og Frøspredning 



vokser paa Strandenge, der ikke sjældent oversvømmes, kunne Frug-- 

 terne saaledes let blive spredte ved Vandets Hjælp«, og Kølpin Bavn 

 tilføjer: »saadanne Oversvømmelser vil Se. compressus sikkert aldrig 

 blive udsat for« ; han sætter altsaa bestemtere det omtalte Vægtfylde- 

 forhold i Forbindelse med de to Planters forskellige Voksesteder. 

 De to Saltplanter, Se. maritimus og Se. riifus, staa altsaa mærkeligt 

 nok paa den ene Side med Flydeevne, de to Ferskvandsarter Se. la- 

 eustris og Se. compressus paa den modsatte Side uden Tilpassethed 

 hertil ; dog anfører Ravn ogsaa S. Taherncemontani blandt Arterne uden 

 Flydeevne (S. 145). Om causæ efficientes vover jeg ikke at udtale 

 nogen Mening. Ved fremtidige Undersøgelser bør man have sin Op- 

 mærksomhed henvendt paa andre Arter, der staa i et lignende For- 

 hold til hinanden, som f. Eks. Juneus Ger ar di til J. eompressus, eller 

 de fakultative Strandformer til deres i Indlandet voksende Hovedarter. 

 Vor Strandvegetation synes saaledes efter det anførte at være i 

 biologisk Overensstemmelse med andre Landes i H. t. Frøudsæd, det 

 er, saaledes som paavist af Hemsley og senere af Sehimper: Hav- 

 strømninger og Bølgeslag, som især foretage Udsæden, og Frøene 

 ere for en — som det synes endog meget — stor Del særligt ud- 

 styrede til Transport ved Vand. Selv Arterne med kødfulde Frugter 

 synes at gaa med herunder; men der er aabenbart endnu en hel Del 

 Undersøgelser at gøre, før denne Sag er helt opklaret. Til fuld- 

 stændig Klarstillig hører ogsaa, at Sprédningsfænomenerne ere saa 

 fyldigt oplyste i andre Formationer, at en virkelig Sammenligning 

 kan foretages med disse. 



