TILFØJELSER OG RETTELSER. 



29, Lin. 16 fra oven „efter af" læs: „efter en". 



33, nederste Stykke. Strandklinterne ved Vosnæs kunne nævnes i denne 

 Sammenhæng; se BT. 36, S. V. {Ostenfeld). 



45. Fodnoten. Tallet „mindst 135 Arter" gælder for Hirtsliolmen alene; 

 alle Øerne have efter Ostenfeld (1. c.) 156 Arter. 



60. Krat paa Strandvolde. Efter Ostenfeld ere Forholdene paa Øen Lind- 

 holm ved Samsø lignende de omtalte paa Kyholm; ogsaa her var 

 der lave Puder af frugtbærende Slaaen. 



69. Mærkes kan, at de nævnte Tanglopper ere Natdyr; om Natten vil 

 man høre utallige smaa Smæld fremkaldte ved deres Spring, medens 

 de om Dagen holde sig skjulte og i Ro {Ostenfeld). 



70, Lin. 9 f. oven. Kochia hirsuta er vel nærmest en Lerstrandsplante, 

 men kan dog findes paa Sandstrand med opskyllet Tang. 



81, Midt paa Siden. Convolvulus soldanella er vel snarest en Sand- 

 plante; ikke heller hører Senecio viscosus, Taraxacum erythros- 

 permum og Phleum arenarium herhen {Ostenfeld). 



82, L. 2 f. oven ; P. lapathifolium f. incanum er ingen ægte Strandform, 

 da den ogsaa findes paa aaben, fugtig Bund ved Søer, Tørvegrave 

 o. a. St. {Ostenfeld). 



85, L. 2 f. oven. Om Koklearens Spiringsforhold meddeler Ostenfeld: 

 „Saaes Frøene i Juh, spirer G. danica i Løbet af Efteraaret og 

 blomstrer næste Maj ; det samme gælder G. officinalis, der blomstrer 

 lidt senere; alle eller i alt Fald Hovedmassen af dens Frø spire i 

 Udsædsaaret. Saaes derimod Frøene om Foraaret (April), spire 

 begge Arter i Løbet af kort Tid, men kun G. danica naaer til 

 Blomstring i Spiringsaaret (i Juli), medens G. officinalis forbliver paa 

 Rosetstadiet til næste Vaar". 



85, nederst. Petasites spurius blomstrer efter Ostenfeld meget uens, 

 ofte slet ikke og sætter aldrig Frugt hos os, da vi kun har „Hun- 

 planter". Paa Vemmetofte Strand saa jeg den i Blomst vist nok 

 1887 foruden 1904 ret rigehgt (Maj Maaned). 



88, Lin. 10 f. oven. Paa Tromnæs Strand (Øst Falster) har Ostenfeld 

 maalt Tagrørudløbere paa 15 m. Ved Skjernaas Munding ligger der 

 meget Sand, som Sandpumpen har kastet op, da Aaen blev regu- 

 leret; paa dette Sand saa jeg i Juli 1905 mange Udløbere, men 

 kortere. 

 105, Lin. 1 f. oven, RuUestensmateriale, læs: diluvialt Materiale. 

 113, øverst. Sandvaderne findes især om de store Vandløb, fra hvilke 

 Vandet stiger op og breder sig ud over Fladerne; idet Strømmen 



