320 Tilføjelser og Rettelser 



fordeler sig, taber den i Kraft og de tungere Dele synke da først 

 til Bunds (C. Bruwi). 

 S. 124, Lin. 15 f. oven, „Prieler", læs: „Priele". 



- 127, nederst. Sandormeskuddene kan findes paa 2 — 3 m Dybde (ved 



Lillebælt). 



- 171, L. 5 f. neden, 1902, læs: 1903. 



- 187, Figurforklaringen, for „rostellata", læs: „brachypus". 



- 189, Lin. 6 f. neden. Den ægte Batracliium fluitans (Lam.) er efter Osten- 



feld en stræng Ferskvandsplante ; den af nogle (Rostrup o. A.) fra 

 Brakvand, f. Eks. vore Fjorde, anførte B. fluitans maa da være B.Baudotii. 



- 191. Om Havgræsformationen se Ostenfeld, Litteraturlistens Slutning. 



- 195, Lin. 8 f. oven, Ostenfeld har truffet Tolypella nidifica v. Leonardi 



ud for Falsters Østkyst ned til 8 m. Dybde og i Faksebugt ned til 

 5 m., begge Steder sammen med Ghara aspera og paa fast, stenet 

 Bund. 



- 225, Lin. 1 f. oven: M. altissimus (officinalis Willd.) udgaar. 



- — Lin. 16 f. neden. Gentiana - Arterne fmdes kun i deres enaarige 



Former (G. baltica og G. uliginosa) paa Strandenge, ikke som to- 

 aarige (G. campestris var. germanica og var. suecica, G. amarclla 

 var. axillaris). {Ostenfeld). 



- — Lin. 13 f. neden „et v. tenuifolius" udgaar. 



- 226. Ostenfeld betragter Alopeeurus nigricans og Pulicaria dysenterica 



som gode Strandengplanter. 



- 255. Se de S. 220 omtalte Myretuer paa Amager. Ostenfeld skriver: 



„Nærmest Vandet paa Amager Fælled ud mod Kallebodstrand og 

 ogsaa paa Sjællandssiden af Vandet samt paa Saltholm findes talrige 

 Myretuer i Strandengen (Harrileng) med en ganske egen Vegetation, 

 der synes at nærme sig til Buchenaus Skildringer, men det er ikke 

 blot Hapaxanther, det er enaarige H., som ere de fremtrædende; 

 saaledes findes de smaa Cerastier af semidecandrum - Gruppen mest 

 paa Myretuer: G. subtetrandrum udelukkende og G. glutinosum 

 mest der; selve G. semidecandrum kommer ogsaa til Stede i Mængde 

 højere oppe paa anden Bund, men i det lavere Niveau kun paa 

 Tuerne. Ofte træffer man her de smaa enaarige Myosotis-Arter. — 

 Den ved Myrernes Arbejde gennemluftede Jord er sikkert en af 

 Grundene (foruden den mindre Vandholdighed og Saltholdighed) til 

 den særegne Flora." — Jeg vil dog antage, at det er Bundens 

 større Varme, snarere end den større Luftmængde i Jorden, der er 

 medvirkende. 



- 276, Fodnoten. Ostenfeld skriver; „Potamogeton densus ved Randers er 



et interessant Eksempel paa en mislykket Plantevandring. Jeg fandt 

 1895 et Par store Individer med rigelige Mængder af Blomster, 

 umodne og modne Frugter; det meste af det ene Individ indsamledes. 

 Senere har jeg i 1898 og 1904 besøgt Stedet igen uden at finde 

 noget Spor af Planten, og i det hele har jeg ellers ikke set det 

 mindste til den ved Gudenaaen i Nærheden af Randers hverken før 

 eller senere." 



- 285, øverst. Paa tørre Engpartier i Bøtø Nor er Ophioglossum stedvis 



den dominerende Plante. {Ostenfeld). 



