8 VALERIANE^. IIUBIACE^. 4 5 49. 



4-klufvet bräm. — Skogsängar; 8 — 9. — Ansågs mycket verksam 



mot pest etc. 



Yaleriaiiege. 



45. Valeriana officinalis L. (Vendelrot), mångårig, skott- 

 alstrande; stjelk 2 — 4', fårad, upprat; blad motsatta, pardelade, med 

 9 — 21 smalt lansettlika, tandade flikar; blommor i tredelade, jemn- 

 liöga knippen; krona ljusröd; ståndare tre fria; fruktämne 3-rummigt; 

 frukt enrummig med fjunpensel i toppen. — Strand.; 6 — 7. Kot- 

 stock använd som läkemedel. 



46. Valerianella olitoria Poll. (Vårsallat), ettårig, saftfuU, 

 ljusgrön ört; stjelk 3 — 6 , klynnedelad; blad motsatta, hela, de nedre 

 omvändt äggrunda, de öfre lansettlikt aflånga; blommor små i huf- 

 vudlika knippen; krona ljusblå; ståndare, fruktämne och frukt s. f., 

 men den senare utan hår i toppen. — Lös jord; 5 — G. Kan an- 

 vändas som sallat om våren. 



47. Sambucus nigra L. (Fläder), 4 — 8 alnar hög, grenig 

 buske eller litet träd; blad 2 — 3-pariga med äggrunda 1. nästan ovala 

 småblad; blommor i täta, flata, 4 — 5-greniga och mycket saraman- 

 satta knippen: krona gulhvit, hjullik med kort pip och slutligen till- 

 bakaviket bräm; ståndare 5; märken tre sessila; frukt ett tre-, sällan 

 ett-fröigt, nästan klotrundt, svartrödt, glänsande Ijär. — Lundar, odl. 

 st.; 7. — Blommorna användas mycket som svettmedel. 



48. Viburnum Opulus L. (Olvon), 3—6 alnar hög buske 

 med släta grenar; blad breda, treklufiia, med omvändt äggrund om- 

 krets; blommor i platta knippen; kantblommorna suöhvita, större än 

 de andra, platta och könlösa; de inre skållika med .5-tandadt bräm; 

 ståndare 5; märken s. f.; frukt: ett rödt, något hoptryckt enfröigt 

 bär. — Skogsängar; 6 — 7. Odlad bli alla blommorna lika de vildas 

 kantblommor, och knippet får da en klotrund form och snöhvit färg 

 (Snöbollsbuske). 



Eubiaceae. 



49. Galium horeale L. (Hvitmåra), mångårig, rotstock röd- 

 aktig, grenig, garnsmal; stjelk 1 — 2, grenig, fyrkantig, upprat, styf; 

 blad 4 i krans, lansettlikt jemnbreda, vid basen bredare, trenerviga, 

 utan udd i spetsen; blommor i vipplika knippen i toppen, något väl- 



