SENTICO»^. 268 — 274. 51 



268. P. (ivtjeritea L. (Silfver-fingerövt), mångårig: stjelk n. 

 upprat, styf. hvitluden; alla blad 5-delade med vigglika, mider tätt 

 hvitludna, ofvan mörkgröna, i kanten tillbakavikna flikar; blommor 

 i qvastgrenig vippa: krona svafvelgul, föga längre än fodret. — Bac- 

 kar, berg; 5 — 7. 



269. P. Tormentilla Scop. (Blodvotsört), mångårig; rotstock 

 grof, rödbrun; stjelkar n. nedliggande eller uppstigande, tudeladt gre- 

 niga; rotbladen längskaftade, snart vissnande, stjelkbladen n. oskafta- 

 de, 8-delade; stipler skiljda från bladskaftet, bladlika; blommorna 

 pa tradlika skaft ur gren- och bladvecken; foderbräm 4-klufvet med 

 4 ytterfoderblad; kronblad 4, gula. — Betesmarker, skogsängar; 7 — 

 8. Rotstocken användes mot blodflöden, vid garfning och färgning. 



270. Geum rirale L. (Farkummer), mångårig; rotstock grof; 

 stjelk ^'■2—1, rak; rotblad lyrlikt pardelade. stjelkblad 8-delade med 

 inskuret tandade, n. trubbiga flikar; blommorna n. Iiängande. klock- 

 lika: foderbräm mörkt rödbrunt, 5-deladt, med 5 ytterfoderblad; 

 kronblad 5, spadlika, urnupna, blekt köttröda (gul- eller hvitaktiga) 

 med rödbruna ådror; ståndare s. f.: småfrukter talrika på ett torrt 

 upphojdt fåste med terminala vridna stift (fruktspröt), som nära mid- 

 ten äro kloböjda och der hopfogade med det upprätta märket, som 

 slutligen lossnar. — Ängar; 5 — 6. 



271. G. uvhaniiin L. (Nejlikkummer) är rent grön och mjuk- 

 harig; stjelk 1 — 4 med stora rotblad, n. 3-fingradt delade; stjelkblad 

 med rutlika spetsiga flikar; blommor utbredda; fodret slutligen ned- 

 krökt; kronblad rundade, rent gula. — Lundar, odl. st.; G — 7. 



272. Rubus Id(vns L. (Hallon), buske 2 — 4' med uppräta 

 trinda, borsttaggiga, tuåriga stammar; blad parbladiga (de nedre 2-, 

 de öfre 1-pariga) med uddblad: småblad äggrundt ovala, spetsiga, 

 under tätt hvitludna; blommor i lutande qvastlika knippen i blad vec- 

 ken: foderbrämet 5-deladt med skållik pip; kronblad 5, hvita, u. kortare 

 än fodret; ståndare s. f.; småfrukter saftiga, på ett torrt kägellikt 

 fäste, bildande ett rödt välsmakande s. k. bär. — Berg, backar; 6. 



273. R. ccesius L. (Blåhallon), stammar nedliggande och vidt 

 kringkrypande, trinda, blåaktiga med borstlika taggar; blad 3-fingra- 

 de, småblad snedt rutlikt äggrunda, ojemnt 1. inskuret sågade, gröna; 

 blommor i kort och gles qvastvippa; fodret n. ludet; kronblad stora, 

 hvita; småfrukter få, blådaggiga, vattig-t syrliga. — Backar, strän- 

 der; 6—7. 



274. R. fruticosus L. (Björnhallon), stammar bägböjda, trinda 



