52 SENTICOS^. DRUPACE^. 27 5 2 7 9. 



eller fårade, rödaktiga med ofta starka kloböjda taggar; blad på stam- 

 men 5-fingrade, vid blommorna 3-fingrade, småblad bredt äggrundt- 

 hjertlika, gröna, diibbelsågade; blommor i qvastvippa eller spira; kron- 

 blad ofta rödlätta; småfrukter svartblå, utan daggbeklädnad, smakliga. 

 — Berg, steniga lundar; 7 — 8. Af denna hufvudform ba nj^are bo- 

 tanister urskiljt en stor mängd (i vår Flora omkring 13) arter, hvilka 

 oftast äro svåra att igenkänna och bestämma. 



275. R. saxatilis L. (Jungfrubär), stjelken med refformig-t 

 utefter marken långt krypande skott, borsthårig, upprat, örtartad, 

 blombärande, 1 ; blad trefingrade, ä båda sidor gröna, rutlikt ägg- 

 runda, dubbelsågade; blommorna 5 — 9 i uppräta flockvisa knippen; 

 kronblad hvita, uppräta, ej längre än fodret; småfrukter glänsande 

 röda, syrliga, åtskiljda. — Steniga skogsängar; 6 — 7. 



276. R. Chamcemorus L. (Hjortron), rotstock smal, krypan- 

 de; stjelk enkel, 3 — 6 , 2 — 3-bladig och enblommig; blad n. njur- 

 lika, grundt och trubbigt 5-flikiga, unga veckade, n. dubbelsågade; 

 blommorna tvåbyggare; kronblad hvita, stora; småfrukterna, sinsemel- 

 lan liksom sammanvuxna, bilda ett stort, i början rödt, sedan gult, 

 saftigt, syrligt bär. — Skogskärr; 6. 



277. Spiraea FiUpendula L. (Galtört), mångårig, rottågor 

 långa, svarta, ställvis uppsvällda; stjelk 1 — 2', upprat, styf, trind, n. 

 bar; blad mest samlade nedtill, på båda sidor gröna, pardelade med 

 kamlikt inskurna och sågade flikar; blommor talrika i qvastlika, täta 

 toppknippen, välluktande; foderbräm o-deladt; kronblad 5, svagt gul- 

 hvita; ståndare mänga pä fodret; småfrukter omkring 10, raka, hå- 

 riga, fåfröiga. — Torra ängsbackar; 6 — 7. Kotknölaine äro ätliga. 



278. S. Ulmaria L. (Elggräs), mångårig; stjelk 2 — 4', upp- 

 rat, styf, bladig, kantig; blad pardelade, på undre sidan hvit- eller 

 gråludna med ovalt-äggrunda, ojemnt dubbelsågade flikar, den i spet- 

 sen störst, 3 — 5-flikig; blomsamling yfvig och tät, starkt välluktande; 

 småfrukter vridna, glatta. — Sänka ängar; 7. Blommorna brukas 

 som svettmedel och i biskötseln. 



Drupaceae. 



279. Prunus Padus L. (Hägg), temligen högt träd med gles 

 krona; blad ovala, spetsade, tätt sågade, skaftade, med 2 rödaktiga 

 körtlar mot bladskaftets spets; blommor i hängande, bladiga klasar; 

 foderbräm 5-deladt; kronblad 5, hvita, välluktande; ståndare många 



