AROIDE.B. l>OTAMOGETONE.«. 397 — 399. 75 



längs stängelns köttiga spets (kolf); blommorna sakna hylleblad och 

 bestå mest af 6 ståndare med platt sträng och tvåknölig knapp samt 

 en pistill utan stift, men med ringlikt märke; i kolfvens öfre del fin- 

 nes mest endast ståudarblommor; frukterna köttiga, röda, 3 — 6-fröiga 

 bär, bilda en tät, taggig samling. — 6 — 7. Rotstocken kan begag- 

 nas som nödbröd. 



397. Lemna L. (Andmat), på vattenytan simmande eller derun- 

 der nedsänkta små växter med enkelt eller grenade staml)lad, bärande 

 på undersidan rottågor, som i spetsen ha små slidlika mössor, ocli i 

 ett veck i kanten blommorna, som sällan utvecklas; de utgöras af 

 ett hinnaktigt, oregelbundet, bristande hylle, 1 — 2 ståndare samt 1 

 pistill med 1-rummigt fruktämne, tydligt stift och helt eller tudeladt 

 märke. — L. polyrhizti L. är störst, stambladet platt rundadt, ofvan 

 mörkgrönt, under rödaktigt, med knippade rottågor. — L. iiiinor L. 

 är mycket mindre, men grönare, och har blott en rottråd. — 1^. gihha 

 L. liknar denna, men är på undersidan uppsvälld och blek. — L. 

 trisidca L., stambladet ]iiörkgrönt, aflangt lansettlikt, ennervigt, nära 

 midten på båda sidor försedd med en likadan kortskaftad gren, flera 

 sådana ofta sammanhängande. 



Potamogetoiieje. 



398. Potamogeton natans L. (Gäddnate), flytande mångårig 

 vattenväxt med smal, krypande rotstock; stjelk enkel, n. trind; blad 

 långskaftade, läderartade, brunaktiga, n. ovala eller något hjertlika. 

 n. tumsbreda; de i vattnet varande ruttna snart, så att blott skaften 

 qvarstå; stipler långa och spetsiga, hopväxta; blomax på jemntjocka 

 skaft; kalkblad 4, läderaktiga, brungula; ståndare 4 med stora knap- 

 par på kalkbladens klo (sä att kalkbladen ansetts som ståndarnes bi- 

 hang); pistiller 4, utan stift; märke som en hårig kant; nötterna om- 

 vändt äggrunda, något hoptryckta, trubl)ryggade, grönaktiga. — Mest 

 i stillastående vatten; 7 — 8. 



399. P. gramineus L. (Gräsnate), stjelk smal, grenig; bla- 

 den under vattenytan smalt lansettlika, oskaftade, mörkgröna, spetsa- 

 de, på sterila skott n. gräslika, stundom tillkomma flytande blad, som 

 äro äggrundt-ovala, tunnt läderartade, ljusgröna, n. glänsande, skat- 

 tade, n. tumslånga; stiplerna små, snart l)ortf allande; axskaften tjoc- 

 kare än stjelken, upptill vidgade; blommor brungröna; nötter platta- 

 de, trubbryggade. — Mest i grundare vatten, vid stränder etc. I 



