Fam. SynantherccE. % 



Torra st. åkr. {Sk.— Hels. Ingml. Jämtl. Dal. — N. — å Uppsala Slottsbacke.) a har 

 vackra höggida blomkorgar. — Cota tinct. Gay. y A. marilima Retz. enl. Fr. 



2 A. arvensis L. fästet slutl. koniskt. med lancettlika fjäll; skalfr. med plattad topp 



på längden fårade med släta åsar; bladen parbladigt delade; småbladen enkelt elf. 



dubbelt parkliifna, med inskurna flikar. 05 — 7, hv. strålblr. — ji agrestis: skalfr. 



med trubbig toppkant; bladen mer findeldta. — y salina: bladflikarne köttiga- stiel- 

 „ ken nedligg. Fig. F1.D.1178. Reich.t.l004,f.l,2. H.Xf.15, n:o 1. 

 Åkerren, a. y hafsstr. {Sk.~-VB.—N.~y Hall. Varberg. Sk. Ystad. Köpingeåns 



gamla utlopp.) Blad/likarne hos o: bredare, mer blåaktiga, skalfr.s topp omgifven 



af en hvassare kant; fi har gröna, smalare bladflikar: A. agrestis Wallr. 



3 A. Cotula L. fästets fjäll jemnbreda, skalfr. med rundad naken topp, småknaggligt 



strimmade; för öfr. som föreg. Q 5 — 9, hv. strålblr. — /S salina Lindeb nedlig- 

 gande med köttiga bladflikar. Fig. Sv.B.429. F1.D.1179. 

 Byar. gat. [Sk. — Uppsala. Dal. Smedjebacken. Vestml. Värml. nära Carlstad. Öl. 

 Gottl. — N. — p Boh. Mollö.) Bladflikarne n. syl-lika. Luktar illa. — Maruta 

 foelida Cass. 



6. ACHILLÉA Lin. RöUeka. 



1 A. Plarmica L. bladen hela, n. jemnbreda, hvass-sågade glatta; blomkorgar i qvast- 



lik vippa. %. 7, 8, hv. strålblr. Fig. Sv.B.207. F1.D.643. 

 Fukt. st. [Sk. — Geslr. Helsl. Söderhamn i Bromsänget; Enånger vid ån nära kyrkan; 

 Gnarp vid ån på Prestängen. Dal. vid Dalelfven i nedra socknarne; Hedemora etc. 

 Vestml. Värml. Boh. Strömstad; Tanum och Qville snr: Rect. Forelius. — N. till 

 Trondhj. stift.) Odlas ofta med dubbla Ur. 



2 A. Millefolium L. bladen med lancettlik cll. jemnbred omkrets, parbladigt delade, 



med pardelade och inskurna flikar; blomkorg, i tät, qvastlik vippa. 2^7 — 9, hv. ell. 

 rödl. blr. — /? lanata: stjelk, blad och vippa ullhåriga. — y sordida: stj. ullhårig; 

 blad och vippa småludna; blrna något gulaktiga. — d setacea: spenslig, med dubb. 

 smärre blomk., borstlika bladflikar. — e alpesiris: bladen mer sammansatta; blomk. 

 större med bredt svartkantade holkljäll. Fig. Sv.B.74. F1.D.737. fi Reich.t.I028,f.2; 

 o f.l och H.N.f.l2, n:o 3. 

 Torra st. a. {Sk. — Lpl. — N. — /? Boh. Koön vid Marstrand; Rect. For. Ealm. 

 Öl. Gottl. — y Skåne — <? Sk. Stockh. på Adelsön och Rjörkön. — s N. Finnm. 

 Trondhj. st. Molde.) Var. i hög grad, äfven med röda blr. 



7. CöTULA Lin. 



1 C. coronopifolia L. glatt; bladen stjelkomfatfande, jemnbredt lancettlika, parflikigt lan- 

 dade eller hela. 07— 9, g. blr. Fig. F1.D.341. Reich.t.998, f.1,2. H.N.f.14, n:o 6. 

 Hafsstr. r. (Boh. på Kasens Näbb.) 3—6 tum hög, långt ned grenad ört, med de 

 enstaka blomkorg, i grenarnes spets. 



8. TANACÉTUM Lin., Renfana. 



1 T. vulgäre L. bladen parbladigt delade; småbladen parklufvet inskurna och sågade. 

 % 8, 9, g. blr. Fig. Sv.B.81. F1.D.871. 

 Torra st. [Sk.—Um. Lpm. och VB. — N. till Finnm.) Bladen ofta krusiga, lukta 

 starkt. — T. boreale Fisch., som af Fr. i S.V.Sc. upptages såsom varielet, skiljer 

 sig enl. Ledeb. Fl.Ross. med skalfr. utan all krona; emellertid anför Ledeb. en 

 var. af den vanl. formen, som närmar sig T. boreale, men försedd med frökrona. 



9. ARTEMiSIA Lin. Malört. 



f Blomfästet hårigt: Absinthium Gcertn. 



1 A. Absinthium L. stjelken upprat; blomkorg, klasvisa skaftade nedböjda halfrunda; 



rotbladen 3dubbelt pardelade. stjelkbladen mindre delade med lancettlika gråludna 

 flikar. 2f 8,g.blr. Fig. Sv.B.106. F1.D.1654. 

 Byar etc. a. {Sk. — Helsl. Angml. Bjertrå och Långsele. Dal. — N.) Skärmbladen 

 hela. — Absinth. vulgäre Lam. 



2 A. rupestris L. stjelken uppstigande; blomk. som föreg., kort skaftade; stjelkbladen 



parbladigt delade med jemnbreda flikar; rotbladens flikar hela eller 3deldta, finhå- 

 riga. 2|. 7, 8, g. blr. Fig. Lin. Gottl. resa. Sv.B.317. Reich.t.l032,f.l. H.N.f.4, n:o 2. 



