Fam, Synantherece. 9 



och Njammats. Vm.Lpm. Kattisafvan, Berglunda. Berjed. i Ljusnedalen ofvan byn 

 Vallarne. Angml. Tåsjö, m. fl. snr. VG. Bastungen nära Venersborg enl. Kindb. 

 Boh. Uddevalla. — N. Christiania; Dröbak; Gudbrandsdalen, mell. Laurgaard och 

 Rundene ; Bergens st.) Föga skiljd från föreg., dock utmärkt af sin glalthet, från 

 följ. med mera klaselik vippa af kortare, ofta flerblomstriga bl.skaft, tydligare hå- 

 rig holk. — E. dröbachensis Fr. och troligen Fl.D. E. acris fi angustatus Ed. 4; 

 E. elong. /J Exc.FL E. elongatus Fr.S.V.Sc.p.3. 



4 E. elongatus Ledeb. blomk. på enkla utdragna skaft med längre strålblr, n. glatt, 

 glandelprickad holk; stjelken n. glatt; bladen aflångt jemnbreda 3nerviga. 2|. 7, 8* 

 r. ell. hv. strålblr. Fig. H.N.f.8, n:o 1, venst. ex.; f.l5, n:o 3 [var.]. 

 Fjelltr. [Torn. Lpm. Huukis gästgg.; Kengis. Lul. och Pit. Lpm. Jämtl. Herjed. x. 

 — IS. Finnm.— Dovre. Österdalen, på Tvärljeld i Tryssild sn etc.) 2—3 qu. hög; ^ 

 skiljd från föregT^ufvudsakligen med holken, som synes beströdd med prickar, 

 hvilka vid stark förstoring utgöra korta glandelhår, några få stundom utväxande 

 till vanliga hår. Instämmer noga med Ledebours beskrifning. — E. Villarsii Ed. 

 3. E. politus Fr. S.V.SC. 



*5 E. rigidus Fr. hårig och sträf; stjelken enkel, djupt fårad och kantig, med blom- 

 korg, i klase, svart, mycket gleshårig holk och utstående strålblr, längre än disk- \^ 

 blrna; de inre af dessa trådlika; bladen oskaftade, n. Snerviga, upprätta och något \ 

 styfva, fullkoml. helbräddade; rotbladen små, omv. eggrunda, afsmalnande till skaft. 

 2) r. ell. hv. strålblr. Fig. 

 Fielltr. r. {N. Från Filefjell, Nystuen till Nordl.) 1—2 fot hög, enkel och utan rot- 

 sfiotl; rot^laäen föga större än E. uniflori ; toppblomkorgen stor som hos E. alpi- 

 nus; de på sidan smärre på enkla och utdragna, n. lika långa skaft; holken en- 

 dast med ett eller annat hår. — Allt enl. Fr.; osedd af förf. 



6 E. alpinus L. stjelken 1 — 3blomstrig; strålblr utdragna, horizontalt utstående; holken 



af jemnbredt lancettlika fjäll, luden af otydligt ledade hår; rotbladen tunglika något 

 spetsiga. 2\. 7, 8, r. säll. hv. strålblr. — /J macrocephalus : blomkorgen ensam, dub- \ 

 belt större. Fig. FI.D.292. Reich.t.914,f.l,2. H.N.f.8, n:o 2. ^ \ 



Fielltr. [Lul. Lpm. Njunnats. Jämtl. i gränsfjellen samt nära vattnen omkring Åre- 

 skutan, t. ex. Are kyrkogård, Husan etc. Frösön på Kungsgårdens södra äng. Her- 

 jed. Midtåkläppen, Axhögen etc. — N. Finnm. — Vang i Valders.) 6—12 tum hög 

 med brun sljelk, sköna blomkorg., afKvilka de nedra, då flera finnas, hafva långa, 

 n. upprätta skaft. 



7 E. uniflorus L. stjelken enblomstrig; strålblr som föreg.; holken af bredt lancettlika n,^^ 



Qäll, ullhårig af tydligt ledade hår; rotbl. spadlika ^?^M66«^a. 2^7,8. — i3 pulchel- ^ 

 lus: holken violett- ell. svartbrunt luden. Fig. F1.D.292. Reich.t.914,f.4. H.N.f.8, n:o3. 

 Högre Jjellväxt. [Lpl. — Herjed. - N.) 2-5 tum hög, vanl. med grön sljelk, högst 

 sältan 2 blomkorgar. Strålblrna hvita, någon gång rödlätta. 



22. SOLIDÄGO Lin. Guldris. 



1 S. Virgaurea L. stjelken något kantig, med närsittande, uppräta blomkorgspiror i top- 

 pen och öfra bladvccken; bladen lancettlika, de nedre sågade. 2f. 7 — 9, g. blr. — ,3 

 litoralis: rotbladen fortvarande, bredt lancettl. spetsiga; bl.spiran aflång tät, med 

 större blomk. — y arctica: stjelken låg (6 — 8 t.), med utdragna enblomstriga fjäl- 

 liga bl.skaft; rotbladen fortvarande, n. tunglika omärkligt naggade. Fig. FI.D.663. 

 Reich.t.911,f.l; 7- f.3. 

 Back. skog. a. [Sk. — Lpl. — N. — ,3' Smålandsskåren, Örö etc. — Stockh. skären, 

 på Muskön. — / Finnm.) y S. Virg. / cambrica Ed. 4 ; S. Virg.v.alpestris Reich. 



23. LINöSYRIS Cass. Guldborste. 

 1 L. vulgaris Cass. holkens fjäll tilltryckta med utstående spets; bladen talrika, smalt 



jemnbreda glatta. 2j. 8, 9, g. blr. Fig. E.B.2.505. Reich. t.910,f.l. H.N.f.4, n:ö 6. 

 Torra st. r. [Öl. mellersta och söd. delen. Goltl. Lilla Carlson, nu utgången.) Var. 

 från 4—8 tum hög; bladen fint prickiga; blomkorgsvippan tät, n. jemnhög. — 

 Chrysocoma Linosyris L. Galatella Linosyris Reich. d. y. 



c) Eupatorlaceffi. Stiftets flikar klubblika, på utsidan vårtprickiga. 

 24. EUPATORIUM Lin. Flockblomsfer. 

 1 E. cannabinum L. holken 5 — 6blomraig; bladen motsatta, knrt skaftade, delade till 



