10 1 Kl. SEMINIFLORiE. 



basen i 3—5 lancettlika sågade flikar, den mellersta längst. 2^ 7, rödl. blr. Fig. 

 F1.D.745. Reich.t.892. 

 Strand, bland buskar etc. r. {Sk-Gestr. Veslml Värml. Boh. Hall. 01. — N. Bre- 

 vig; Langesund.) Örten lik hampa, 3—4 fot hög, med stor tät vippa af små blom- 

 korg. På grenar, som utslagit, sedan växten blifvit af betad, har förf stundom 

 funnit bladen hela, eggrundt lanceHUka. 



25. PETASiTES Neck. Pestrot. 



1 P. officinalis Mönch: blomkorgspiran eggrund eller aflång; strålblr 0; hUden hjert- 



lika något bugtiga, med större ocb mindre tänder, rundade hörn, under gråludna. 

 2^ 4' 5, rödl. blr Fig. Sv.B.224. F1.D.842. H.N.f.l, n:o 7. 

 Gård. strand, etc. {Sk.-Vppl. Gefle i Tackjernsvågen. Vestml. Värml. Sunne sn; 

 Sund på Näset. Trol. fordom odlad, särdeles i de öfra prov. — N. Skien; Chri- 

 stiansand; Fleckeröe; Bergen etc.) Den allmännaste formen har större delen af 

 Urna 2könade: hermaphrodita; sällsyntare är honväxten, hvars blomkorg, äro 

 smärre, i aflång spira och med få ell. inga 2könade blr: T. hybrida L. — P. 

 vulgaris Desf Tussilago Petasiles L. — Anm. Bladen hos alla arterna uppkom- 

 ma först efter blomningen och blifva ofta mycket stora. 



2 P. olba Gcerfn. blomkorg, i tät qvastlik vippa, utan strålblr; bladen njurlikt run- 



dade bugtiga, med större och mindre uddhvassa tänder, under hvitludna. % 4, 5, 

 blekhv. blr. Fig. FI.D.524. Reich.t.899. H.N.f.2, n:o 3. 

 Skugg. r. {Sk. Gudmuntorp och Klinta vid Ringsjön ; Fogelsång; Krageholm; Löberöd; 

 Krutladan vid Yasaholm i Hellcsta sn etc. — iV. Christiansand vid Tjos.) Var. som 

 för cg. — Tussilago L. 



3 P. spuria Reich. blomk. i n. enkel qvast, utan märkliga strålblr; bladen triangel- 



formiqt njurlika, olikformigt småtandade, under täckta af snöhvit ull, nedra hör- 

 nen utsperrade 2flikiga. 2|. 4, 5, blekg. blr. Fig. Retz. Obs.l,t.2. F1.D.1828. Reich. 

 t.897. H.N.f.2, n:o 4. 

 Sandstrand, r. [Sk vid Köpinge-åns utlopp; Kåseberga och Sandhammaren; vid Ring- 

 sjön från Råröd till Bo och Osbyholm, samt vid strandvägen till Lillö.) Kantblma 

 något bredare än diskblrna. Var. som föreg. — Tussilago Retz. Nardosma Less. 



4 P. frigida [L.] blomk. i enkel qvast, meränd. med korta strålblr; bladen triangel- 



formigt hjertlika, bugtigt fliktandade, under gråaktigt hvitludna. 2^ 5, 6, hvitg. och 

 rödl. blr. "Fig. Sv.B.680. F1.D.61. H.N.f.l4, n:o 8. 

 Fjelltr. (Lvl-Dal Idre; i trakten omkring Löfåsen. Helsl Loos sn, norr om Kyrk- 

 tjärn Ingml. Tåsjö m. fl. s:nar. - JY^ 2—3 quarter hög. Saknar stundom strål- 

 blr, då diskblrna var. än rörformiga öklufna, än snedt uppspruckna n. tunglika, 

 i hvilket fall de, enl. Dr Reutermans obs., ensamt synas vara fruktbär. — Tussi- 

 lago L. Nardosma Cass. 



26. TUSSILAGO Lin. Hästhof. 



1 T. Farfara L. stängeln bladlös fjällig enblomstrig med utdragna strålblr; bladen run- 



dadt hjertlika, vinkHgt bugtiga ocb tandade. 2j. 3— 5, g. blr. Fig. Sv.B.2. F1.D.595. 

 Leråkr. och strand, a. [Sk.-Lpl.- N. till Ost-Finnm.) Bladen visa sig först efter 

 blomningen och blifva fullväxla quartersbreda. 



2 Flocken Oyxiaroeeplialce Juss. Blrna [hos alla Skand.] likformiga, rörlika. 



Stiftet upp mot märket uppsväldt dl (jockare, omgifvet med en krans af hår. 



27. ÉCHINOPS Lin. Bolltistel. 



1 E. sphGerocephalus L. bladen pardelade, under hvitludna; flikarne bugtiga tandade 

 och taggiga; blomfodret vid basen med borst, nående upp öfver halfva fodret. %T, 

 8. Fig. Reich. Cvnaroceph.t.734. 

 Stenbundna st. vid gårdar etc. r. [ÖG. Slätbaken på norra stranden frän Stegeborg; 

 B^ngsbo i Ringarum sn; Tåby sn, Ovtorpef; samt Skönberga prestg.: Stud. L. W. 

 Djurberg; Schedvi sn vid torpet Hallonberget, samt vid Häfla och Ruda; trol. öfver 

 allt förvildad, likasom i Uppsala på Slottsbackeii.) Lik en vanlig tistel; blrna lätt 

 sönderfallande vid torkning, hvita med blågrå knappar. 



28. CENTAURÉA Lin. Klint. 



\ C. Scabiösa L. yttro holkfjällen eggrunda, afsmalnade till ett svart, kammlikl borst- 



