Fam. SynantherecB. 11 



kantadt bihang; de inre smalare, slutande med ett dylikt, något vidgadt bihang; bla- 

 den djupt pardelade, sträfva, flikarne lancettl. ell. jeninbreda inskurna och landade. 



^ 2|.7, 8. Fig. Sv.B.324. FI.D.1231. 



Åkerren, back. [Sk.—Helsl Vestml. Skinnskatteberg. Värml. Boh. ÖL Goltl.—N. till 

 Snaasen.) Alnshög och mera, med stor klotrund holk, rödviol. stundom hv. Ur. 



*2 C. phrygia L. nedre holkfj- med ett utböjdt, n. syl-small bihang, kammlikt kantadt 

 med svarta hår, längre än bihangets diameter, de öfre holkfj'. med ett bredt hår- 

 kantadt bifjäll på spetsen; bladen eggrundt lancettlika smälandade sträfva. 2^7, 8, r. 

 .. blr. Fig. F1.D.520. Reich.t.764,f,2. H.N.f.l3, n:o 3, 4. 



Äng. i bergstr. r. [N. Christiansand, Hjelmeland i Ryefylke vid hafvet. Mandal.) Har 

 stora blomk., breda blad. — C. austriaca W. enl. Fr. 



*3 C. nigra L. nedre holkQ. med ett lancettlikt bihang, kantadt som hos föreg. med hår 

 dubbelt längre än bihangets diam.; öfra fjällens bihang som hos föreg.; bladen lan- 

 cettlika, de nedre tandade; alla blrna meränd. likformiga och 2könade. 2^7, 8, r. 

 blr. Fig. F1.D.996. Reich.t.761,f.2. H.^.f.J3,n:o 5. 

 Back. etc. r. {N. Christiansand vid Farsund. Bergen på Storöen och efter kusten upp- 

 till Snaasen.) Liknar till örten C. Jacea, men saknar n. alltid de större kant- 

 blrna; de yttre holkfjällens bihang smala, n. syl-lika, de inre bredare än fjället, 

 n. Sangulära. 



4 C. Jacea L. holklj:s bihang torrt, bredt och rundadt, i kanten sargadt; hhden lancett- 



lika helbräddade eller tandade, stund, smala och flikiga. 2^7,8, r. blr. — yS elata: 



stjelken med utstående grenar; bladen smala fliktandade. Fig. F1.D.519. Reich.t.754, 

 f.l; t.75.5.f.l,2; ,5t.759,f.l. 



Torra ängsrenar, back. a. {Sk. — VB. och Jämtl. — N.) Holken tcgelfärgad, stund, 

 svartbrun med mer kammflikade fjäll och då tagen i Sv. för C. nigra; äfvenskiljd 



från C. pratensis, som har holken nära lik C. iiigroe. fi är var. decipiens Fr.S. 

 r.Sc. och Thuill. 



5 C. Cyanus L. holkfjällen eggrunda, de inre mer utdragna, i kanten hinnaktiga borst- 



sågade; hXdiå^n jemnbreda, de nedre meränd. pardelade. 06,7. Fig. Sv.B.52. Fl. 

 D.993. 

 Bland säd a. [Sk. — VB. och Jämtl. — N.) Endast de innersta holkfjällen med ämne 

 till bihang, de nedersta med hvita borst i kanten, de öfriga med svarta, hufvud- 

 sakl. mot spetsen. Blrna himmelsblå, stund, hvita. 



29. SERRåTULÅ Lin. Ängsskära. 



1 S. tinctoria L. blomkorgs\ippan jemnhög; holken n. glatt; de nedre bladen meränd. 



parklufna, tätt hvass-sågade. 2^ 7, 8, viol. stund. hv. blr. Fig. Sv.B.170. F1.D.281. 

 Skogsäng. [Sk. — Uppl. Vestml. Dal. Boh. Hisingen, vid Nodre elf. Öl. Gotll.) Var. 

 med odeldta blad. 



30. SÅUSSURE4 DC. Lappskära. 



1 S. alpina DC. blomkorg, meränd. i jemnhög tät vippa, med mjukluden holk; bladen 

 lancettlika — eggrunda, odeldta, glest småtandade mjukludna. 2j. 7, viol. blr. — ,3 an- 

 gustifolia: bladen smalt lancetthka. Fig. FI.D.37. Reich.t.8I6,f.2. H.N.f.15, n:o 4. 

 Fjelltrakt. {Lpl.-^Dal. uti Idre. VB. Skellefteå. Ångml. Tåsjö och Långsele. Medelp. 

 Torp sn. Helsl. Loos sn flerestäd. — JVX Ifela växten oftast betäckt af ett ovan- 

 ligt mjukt ludd. — Serratula L. Heferotrichum Link. 



31. CARLiNA Lin. Spåmanstistel. 



1 C. vulgaris L. stjelken meränd. flerblomstrig, med lancettlika tandade och taggiga blad, 

 på undre sidan finulliga; sidoblomkorg, högre än den mellersta. 2* "' ^' ^^'^kg. blr. 

 Fig. Sv.B.434. Fl.D.n74. 

 Back. {Sk. — Gefle. Vestml. Dalsl. Boh. Tanumsn: Rect.For. — N.) Var. med en enda 



blomkorg. 



32. ONOPöRDOX Lin. Ulltistel. 



1 O. Äcanthium L. holkfjällen utsperrade, styft tornuddiga; bladen bugtiga tandade tagg- 

 bräddade, under hvitulliga; stjelken bredt hinnvingad. j) 7, 8, r. blr. Fig. Sv.B.227. 

 F1.D.909. 



