20 1 Kl. SEMINIFLOR^.. 



Gotll. i Fleringe. — N.) Kan ofta knappt skiljas från föreg. med annat än de 

 spetsiga inre holkfjällen*) och den senare blomningstiden. — H. cymigerum Bl. 

 Enum. (?). 



16 H. cymosum L. Fr. grön; stj. 3 — 6bladig, sfjernluden och hårig; bl. aflånga — lan- 



cettlika, håriga och under otydligt stjernprickiga, de yttre kortare n. omv. egg- 

 runda, trubbiga; blomk. i knippe ell. flocklik vippa med utdragna skaft och hårig 

 cylindr. holk med få glandelhår, holkfj. spetsiga med blek kant. 2^7. — '^ pubescens 

 Lindbl. enl. Fr. stj. och holk glandelhåriga, alla hår korta och mjuka. Fig. Reich.L 



.. 1488,f.l. H.N.f.13, n:o 14; *n:o 12. 



Äng. * fjelltr. r. {Sk. — Uppl. Vestml. Dal. Norrbärke. Värml. Jämll. Fogelberget i 

 Frostvikens sn. Medelp. Sundsvall. Ångml. VB. Umeå sn. Öl. — N. Dovre, vid 

 Drivstuen,i; och på Gjederyggen vid Jerkind. Romsdalen, Brudestuen. Ost-Finnm. 

 Fjelbma. — * N. Dovre; Filefjeld etc) Vanl. 3 — 4 qu. hög, med nära tumsbreda 

 rotblad, blomrikt rundadt knippe; stjernluddet mer otydligt än hos föreg., hvil- 

 ken, enl. Fries, af Linne' förenades med denna. Den Skånska och Öländska [var. 

 hispidosum Fr.] utmärkes af de mot stjelkens bas samlade, bredare och styfhåriga 

 bladen. — H. Nestleri Vill. och ed. cV. * II. glomerat. var. alpigen. och macilent. 

 Fr. Sytnb. och Hn. ed. 8. 



17 H. setigerum Fr. grön; stj. A—mångbladig, tätt och långt sträfhårig och stjernlu- 



den; bl. lancettlika spetsiga, alla likformiga, sträfludna särdeles mot basen, och på 

 båda sidor med stjernludd; blomk. i qvastlik vippa, tätt luden af hvita glandellösa 

 hår; alla holkfj. trubbiga bleka. 2f 7. — /3 humile: sij. upptill bar, med alla bl. 

 samlade vid basen. Fig.'Reich.t.l479,f.2. H.N.f.l3,n:o 13. 

 Torra st. r. {Smal. vid Ryd i Karlstorp sn; Algutsboda. ÖG. Svinsbo i Ringarum sn. 

 Stockh. Lidingön och i Huddinge. Uppl. i Skå sn. på Mörbyholmen vid Sundby i 

 V. Ryd; Rosersberg; Kungshamn etc. Rosl. Bro sn. Anginl. Österbyn i Tåsjö sn. 

 VG. nära Canalen mell. Viken och Sjötorp. Dalsl. Lund i Animskog. Öl. söd. och 

 mell. delen. Gottl. Lunderhage i Fleringe sn. — /J N. Nystuen på Filefjeld, enl. Fr.) 

 Utmärkt af sin mer än alnshöga, stadiga stjelk, qvastlika vippa, starka och långa 

 hårighet, hvitludna holk ulan glandier, och de talrikare stjelkbladen [vanl. omkr. 

 6]. — H. echioides Ed. 5. I ed. 4 förenades denna och föreg. art under namn 

 af H. cymosum. 



{H. cernuum, decolorans, aurant., alpinum.) 



■j-f Aurella: Förökning genom bladrosetter från roten; rotbl. vid blomningen 

 fortvarande och friska; fruktfjunets hår oliklånga, styfva; yttre holkfjäl- 

 len i regelbunden krans likasom de inre. 



18 H. alpinum L. stjelken stjernluden och hårig, ant. n. bladlös och enblomstrig, eller 



fåbladig med 2- ~4 blomkorg, på upprätta skaft; rotbl. spadlika — lancettlika håriga; 

 holken hvitt .sträfludcn ell. glandclhårig, med n. tvär bas och långspcts'ga inre fjäll; 

 blombrämet ulrändigl hårigt, och hårbräddadt. 2f 7, 8. — fj fuliginosum: stj. 

 lätt hvitluden vanl. utan glandier; bi. spadlikt lanccttl. tunna; holk brunluden; brä- 

 met hårbräddadt. — *melanocephalum Fr. stj. och blomskaft svart glandelhåriga; 

 holk svart, tätluden med och utan glandier; brämet hårbräddadt. Fig. Sv.B.644. H.N. 

 f.lO, n:o 7: fi f.l2, n:o 25. T1.D.27. 

 Fjelltr. a. [Lpl. — Dal. — N. — ^Lpl. — Herjed. — N.) Vanligen quartcrshög och 

 enblomstrig; på fuktiga klippor bladig och flerblonvftrig. Bladen nedlöpande på 

 skaftet och derpå bildande en bred hinnkant. Skaftens längd och bredd variera, 

 likasom ludenheten hos alla formerna är med och utan glandier**). — Från ', 

 som är H. gracilentum liarkh., förmår utg. icke skilja H. nigrescens Willd., med 

 hvilken ock Fr. sjelf i Epirr. synes vilja förena den. Af B. personatum Fr. 

 Epicr. har utg. icke lyckats få, .se ex., och kan på blotta beskrifn. icke skilja den 

 fr. en flerbladig form, af B. alp. 



*) Holkfjälleiis beskaffenhet i ans. till spetsen bör hos urtei-na af detta slägte undersökas 

 i lefvande tillstånd och helst hos icke fullt utslagna blr, emedan fjälleus spets hos äldre och 

 pressade ex. ofta krymper och förändras. 



**) Troligtvis kunna locala inflytelser i detta slägte hindra hårspetsens utveckling, hvar- 

 igenom alla eller en del hår få eu knopp ell. glandel i spetsen, hvilken charakter derföre 

 torde vara föga pålitlig. 



