Fam. SynantherecB. 23 



Klippor i fjelltr. r. {Lul. Lpm. — N. Finnm. enl. Fr. Ursprungl. af Blytt förvexlad 

 med föreg., och derföre uppgifven såsom i N. vida utbredd.) Stjelken 1—2 fot hög, 

 vanl. med få och förkrympta blad, hvadan den ser slängelformig ut; hela växten 

 n. glatt, utom de hårbräddade bladen, på hvilkas undre sida äfven finnas glesa 

 hår. Allt enl. Fr. Symb. och Epicr. 



b — Stjelk mångbladig. 



29 H. saxifragum Fr. stj. vid basen kort sträfhårig, grenad i flera, 1 — 2blomstriga upp- 



rätta och n. jemnhöga blomkorgsskaft; rotbladen skaftade lancetthka spetsiga gles- 

 tandade, på båda sidor håriga ell. hårbräddade, under med glest sljernludd; stjelkbl. 

 smärre, oskaftade; blomkorgskaft och holk med omärkligt stjernludd, gleshåriga med 

 och utan glandier; holkf. spetsiga; brämet omärkl. hårbräddadt. 2|.6,7. Fig HN 

 f.l0,n:o5;f.l2,n:ol7. 

 Klipp. [Blek. — VB. och Torn. Lpm. Boh. — N. till Finnm.) Varierar mångbla- 

 dig med tät och lång hårighet, samt fåbladig, ända till n. bar, med föga hår 

 [H.N.f.lO], liknande under denna form H. pallid. och skiljd med föga annat än 

 smalare blad. Äfven äro rotbladen vanl. färre och vissna före stjelkbladen. — 

 H. boreale "^ corymbos. Exc.Fl.ed.l. 



30 H. Oreades Fr. stj. hvithårig, grenad från bladvecken i dels enkla, dels mycket gre- 



niga stjernludna och fjälliga blomkorgskaft; rotbladen aflångt ovala, på båda sidor 

 håriga med långt hvithåriga skaft; stjelkbl. smalare, n. oskaftade, under håriga: alla 

 omärkl. ell. glest landade, tätt hårbräddade, ulan stjernludd; holken med tvär bas 

 och trubbade fjäll, hvithårig utan glandier; brämet hårbräddadt. 2^7. Fig. Reich.t. 

 1553,f.l. H.N.f.l2,n:ol6. 

 Klipp. r. [Smal. Ökna sn, på berg mell. Öflandehult och Lakeberg. Vid Vettem; 

 samt Uppsala, på Godtsundabergen och fl. st. vid Mälaren, enl. Fr.) Vanl. fotshög 

 och derutöfver; men var. likasom föreg. från mångbladig och mycket gr enig, rik- 

 blomstrig till n. enkel och enbladig, enblomstrig. Utmärkt af de stora blomkor- 

 garne, den tvärhuggna holken och den hos alla delar fullkomliga frånvaron af 

 gländler. Blombrämels kanthår, som hos den lefv. växten lära vara tydliga, blifva 

 hos pressade ex. omärkliga eller försvinna. 



31 H. onosmoides Fr. stj. långt och tätt hvithårig, med blomkorg, i qvastlik vippa på 



stjernludna och något glandelhåriga, upptill fjälliga skaft; rotbl. afsmalnande till skaft; 

 stjelkbl. oskaftade; alla blekt blägröna, bredt lancettlika spetsiga, groftandade, mest 

 under och i kanten långt hvithåriga, utan stjernludd; holken tätt beströdd med 

 stjernludd och dels enkla, dels glandelhår; holkfj. spetsiga. 2l7. Fig. Reich.t.l528 

 H.N.f.i3,n:o20. 

 Bergstrakt, r. [Boh. i Högdal sn, vid Uddevalla, samt på Klöfverön. Stockh. Observa- 

 toriibacken. — N. Christiania; Hugelien i Torpen m. fl. st. på och nära fjellen enl. 

 Fr.) Liknar mest en grof H. vulgatum, men skiljd genom det fortfarande [äfven 

 hos pressade ex.] gula stiftet, stjelkens och bladens långa hvita hår, som mot den 

 förres^ bas ofta öfvergå till en tät ull, samt de med få [3—4 i hvardera kanten] 

 framåt riglade grofva tänder försedda bladen. Varierar med öfverallt långt hvit- 

 håriga blad och spädare stjelk: var. relicinum Fr. H.N., samt med korthåriga, 

 n. gröna blad, och glattare, upprepadt gaffelgrenig stjelk: v. furcellaium Fr. 

 [H. alpinum, ramosum, cces. * bifidum vulg. '*" diaphanum.) 



ffff Accipitrlna: Förökning genom knoppar vid stjelkens bas; rotbl. vid blomn. 

 O ell. förvissnande; stjelken vanl. mångbladig; fruktfjun som föreg. afd.; hol- 

 ken tydligt och vanl. i spiral tegellagd. 



* Knopparne vid stjelkens bas stundom utväxande till små bladrosetter; inre 

 holkfj. smalare än de yttre, och spetsiga: Pseudopulmonarea Fr. 



a — Stjelkbladen aldrig omfattande. 



32 H. lapponicum Fr. stj. fåbladig, n. glatt, med få blomkorg, på utdragna gleshåriga 



skaft; bl. smalt lancettlika, spetsiga, med 3^ — 4 grofva tänder i hvardera kanten, 

 n. glatta, de nedre skaftade; holken mörkgrön, glest finhårig och stjernluden. 2^ 

 7, 8. Fig. 

 Fjelltr. r. {Torn. Lpm. Karesuando; Juckasjärvi. Lul. Lpm. Qvickjock, Rosbacken; 

 Snjärrak. — N. Ost- och Vest-Finnm. Aggerhus st., Skrimsfjell nära Kongsberg.) 

 Omkring fotshög, mest utmärkt af stjelkens och bhdens glatthet, som stund, äfven 



