28 ' I Kl. SKMFMFLOR^. 



Akr. väg. etc. r. {Sk. Blek. Hall. Smal. Fledingstorp i Vissefjerda sn. Hosmo. Ljung- 

 by etc. Öl. Möllstorp i Algutsrum sn. Gottl. funnen vid Visby.) Alla bladen vid 

 roten, omv. eggrunda, landade. — Hyoseris minima L. Lapsana Willd. 



2 Fam. BIPSACEj^ Juss. Blommor gyttrade på ett gemensamt fäste inom holk 

 [blomkorg]. Stånd. 4, fria, fästa i kronans pip. Blomfoder dubbelt för hvar krona, 

 det inre vidvä\t det enfröiga, slutl. nötlika fruktämnet. 



50. DiPSACUS Lin. Kardtistel. 



fl D, pilosus L. bladen skaftade, meränd. med ett par bihanglika flikar på skaftet; holk- 

 bladen nedböjda, af den klotrunda blomkorgens längd. ']) 8, 9, hv. blr. Fig. F1.D.1844. 

 Reich.D.FI.f.l393. H.N.f.2, n:o 18. 

 Fukt. st. vid jordvallar etc. r. {Sk. omkring Lund och Ystad.) Stundom manshög och 

 deröfver; de öfre bladen sakna ofta bihang och äro då något hjertUkt eggrunda. 



51. TRICHÉRA Schrad. Åkervädd. 



! T. arvensis Schrad. kantblommorna med större brämflikar än diskblrna; stjelkbla- 

 den djupt parklufna ell. inskurna, sällan hela; stjelken sträfluden. 2|.7, 8. — jS inte- 

 grifolia: alla bladen odeldta aflånga— lancettlika, sågade. Fig. Sv.B.322. FI.D.447. 

 Ang. åkerrenar, a. {Sk. — Jämtl. och Angml. — N. till Nordl. — /? Sk. Ramlösa; Trol- 

 lenäs etc. Gottl. Lummelunds bruk.) Blrna blågredelina, stund, röda ell. hvita. 



— Knautia Coult. Scabiosa L. 



52. SUCCiSA Mönch. Ängsvädd. 



1 S. pratensis Mönch: alla blrna likformiga i klotrund korg; fästets fjäll af kronpipens 



längd; bladen lancettlika. 2i- 8, 9. Fig. Sv.B.422. F1.D.279. 

 Fukt. äng. betesm. a. {Sk. — Jämtl. och VB. — N. till Nordl.) Blrna blå, säll. röda 

 ell. hvita. — Scabiosa Succisa L. 



53. SCABIöSA Lin. Fältvädd. 



1 S. Columbaria L. kantblrna med större brämflikar; fästets fjäll hinnaktiga; rotbladen 



lyrformiga, stund, odeldta sågade; stjelkbladen pardelade, med n. trådsmala flikar. 

 47—9. Fig. Sv.B.393. FI.D.'314. 

 Torra st. r. {Sk. Blek. vid Siretorp i Mjellby sn. Smal. Vexiö och Vedbo härad. ÖG. 

 Omberg, Linköping etc. Södml. öarne omkring Dalarön. VG. Falbygden. Öl. Gottl. 



— N. Romsdalen.) Blomkorg, likna Tricherce arv. till storlek och färg. — Astero- 

 cephalus Ed.4. 



2 S. suaveolens Desf rotbladen lancettlika, mot spetsen bredare, helbräddade; fästets 



Ijäll mot spetsen tjockare; det öfr. som föreg. 2|. 7, 8. Fig. Sy.B.705. FI.D.2282. 

 H.N.f.l, n:o 9. 

 Sandfält, r. {Sk. Vidtsköfle, Veberöd. Gualöf, Arup etc.) Mindre än föreg., hvilken 

 den liknar till blrna, och för hvars afart den blifvit ansedd. — Asteroceph. Ed. 4. 



8 Fam. AMBROSIACEiE Link. Blr inom holk; 0^- och ^-blr i särskildta blomkorgar. 

 Stånd. 5, med fria knappar. 9*^'omkorgen af 1 — 2 blr, med bart fruktämne, slutl. 

 inneslutet i den nöthkt tillhårdnande holkert. 



54. XANTUIUM L^n. Guldfrö. 



fl X. slrumarium L. stjelken oväpnad; bladen hjertlika sägtandade, merändels flikiga, 

 med 3 hufvudnerver. O 7, 8, gr. blr. FJg. F1.D.970. 

 Vid vägar etc. r. {Sk. Landskrona; Lund; Ystad. Göteborg, på Stadsvallarne. Öl. 

 Färjestaden; lärer numera vara utgången i Skåne och Öl.) Holken med i spetsen 

 krökta taggar. 



