'30 1 Kl. SEMINFFLOR^. 



höfda, Repplinge etc. Gottl.) Stjelken högre, styfvare, ehuru spädare, och blott mot 

 toppen klynnedeld. Var. med glatta och finhåriga frukter: Fedia dasycarpa Slev. 

 — V. Morisonii Ed.4. Fedia mixta Wg. 



5 Fam. RUBIACE-^ ^^s. Blomfoder vidväxt det 2rummiga fruktämnet, ofta med 

 omärkligt bräm. Stånd. vanl. 4. Frukt 2knölig, afifall. oöppnad ell. i 2 delar. 



59. SHERARDIA Un. 



1 S. arvensis L. bladen omkring 6 i kransen, i brädden styfhåriga uddspetsiga; svepe- 

 bladen vid basen hopväxta. O 7, 8, b. blr. Fig. Sv.B.609. F1.D.439. 

 Åkr. (Sk. — ÖG. Södml. Vannala i vest. Vingåker. Rosl. Furusund; trol. ditförd med 

 ballast. Värml. Långnäs i Ölme härad. Dalsl. i Eds sn. Boh. VG. Kinnekulle. 

 Öl. Gottl. — iV. södra del: Christiania; Kirköe.) Blrna något gyttrade inom ett 

 6 — Sbladigt svepe. 



60. ASPÉRULA Lin. Madra. 



1 A. tinctoria L. blomknippena Sstråliga, med mest Sklufna kronor; bladen ^maZ^y^mn- 



breda, 4 — 6 i kransen"), de öfre motsatta, under något sträfva; frukterna och stjel- 

 ken glatta. % 6, 7, hv. blr. Fig. Sv.B.244. H.N.f.3, n:o 6. 

 Back. r. [Sk. Christianstad, vid Uddarp. ÖG. Ombergstrakten; Skenninge; Söderköping 

 etc, Södml. Strängnäs. Stockh. Uppsala. Ner. Snaflunda prestg. VG. Halleberg; 

 Åsaka i Vartofta härad. Öl. Gottl.) Roten röd; örten svartnar lätt under torkning. 



2 A. odorata L. blrna i skaftade knippen; frukten sträfhårig; bladen 8 i kransen, 



lancettlika. % 5—7, hv. blr. Fig. Sv.B.218. F1.D.562. 

 Skugg. lund. [Sk. — Gestr. Jämtl. Kall sn. vid sjön Anjen; Frostvikens sn. Veslml. 

 Värml. Öl. Gottl. — N. Holmestrand; Christiania; Bergen etc. till Trondhj. Nordl. 

 på Tilrumsfjellet.) Torr välluktande. 



61. GALIUM Lin. Mara. 



f Bladen utan udd i spetsen. 



1 G. boreale L. frukten sträfhårig, dess ämne föga mindre än blomkronan; bladen 4 i 



kransen, lancettlika, med bredare bas, under glatta; stjelken upprat, sträf. 2f 7. hv. 

 blr. Fig. Sv.B.122. F1.D.I024. H.N.f.15, n:o 15. 

 Back. a. [Sk. — Lpl. — N.) 2 — 3 quarter hög. 



2 Q. trifidum L. frukten glatt; ämnet af den Sklufna kronans storlek, blomskaften i 



öfra bladvecken, 1^ — Sblommiga; bladen 4 i kransen, aflångt lancettlika, olikstora, trub- 

 biga; stjelken nedliggande, sträf 2|. 6, 7, hv. blr. Fig. F1.D.48. H.N.f.3, n:o 7. 

 Sänka sjöstr. r. [Lpl. — Smal. Jönköping. Värmt. VG. Venersborgstrakten, Kasen: 

 Kindb. Boh. flerestädes: Rect. For. Gottl. — N. icke sällsynt.) Spädare och sträf- 

 vare än följande, med mycket smärre, sällan 4klufna blr; frukten 2knölig af klot- 

 runda, föga sammanhängande småfrukter. 



3 G. palustre L. frukt, glatt; ämnet mindre än den 4klufna kronan; blrna i knippen; 



bladen meränd. 4 [säll. 5, 6] i kransen, smalt lancettlika — omvändt eggrunda trub- 

 biga olikstora; stjelken slak, n. glatt. 2f. 6, 7, hv. blr. — ^ pubescens: bladen om- 

 vändt eggrunda, n. likstora, jemte stjelken finludna. — y decipiens: större och mera 

 upprat, bladen 5—6 i kransen. Fig. F1.D.423. H.N.f.l5, n:o 16. 

 Våta st. a. [Sk.— Lpl— N. till Ost-Finnm.: Th. Fr. — /? Gottl) Var. i hög grad till 

 storleken. /? nedliggtMtté, med små blad. — y G. elongatum PresL, samt Godr. 

 & Gren. 



ff Bladen med hvass udd i spetsen. ♦ 



4 G. uliginosum L. frukten grynprickig; blrna i dubbelt Bdeldt knippe; bladen 6, smalt 



*) Då i detta och följ. slägte antalet af blad uppgifves, förstås det vanligast förekom- 

 mande; ofta kan på samma stånd ett ell. annat blad i hvarje krans saknas eller öfverskjuta 

 det upp3;ifna medeltalet; vanl. äro de nedersta och öfversta kransarne fåbladigare. 



