Fam. Rubiacece. 31 



lancettlika, i kanten slräfva; stjelken mo.ränd. slankig och sträf. 2|. 7, 8, hv. blr. — 

 /i <mu^; späd, upprat, föga sträf. Fig. F1.D.1509. Reich.l.ll93,f.2. H.N.f.tS, n:o 17. 

 Fukt. st. a. {Sk.— Torn. Lpni. — N. till Ost-Finnni.) Var. späd, enkel och upprat, 

 samt utbredd, lång och mycket grenig och då n. snärjande sträf. 



5 G. sylvestre Poll. fr. glatt; blrna som hos föreg.; bladen 6—8, n. jemnbreda, meränd. 



glatta, äfvensom den något slyfva stjelken. 2^ 6, 7, hv. blr. — jS IcFve: mindre; all- 

 deles glatt, nedliggande. Fig. FI.D.1866. Reich.t.ll93,f.3— 7. H.N.f.4, n:o 10. 

 Fukt. st. r. {Sk. Lund vid Arendala; Stenshufvud. Blek. ymnig på bergen kring Ron- 

 neby; Hokadals gästg. i Asarum sn. Smal. mell. delen. VG. Kinnekulle, Sparrsäter. 

 Stockh. Tranhoimen i Lilla A-ärtan. — A'. Christiania. — /S Öt: Gottl. — N. Christi- 

 ania.) Blomknippena mest i toppen. A farten är endast 2 — 5 t. hög; a större och 

 blomrikare, närmande sig till föreg. art, men skiljbar af sin glatta stjelk. — G. 

 pusillum Wg. G. multicaule Wallr. — /5 G. austriacum Ed.l. 



6 G. saxalile L. fr. något grynprickig; blomknippet tätt; bladen nedtill 4, upptill 6 i 



kransen, omv. eggrunda, kort uddspetsiga, framåt sträfbräddade; stjelken slankig, 

 glatt, i^ 6, 7, hv. blr. Fig. F1.D.1633. Reich.t.ll94,f.l. H.N.f.2, n:o 19. 

 Fukt. stenbunden mark, r. {Sk. Hall. Boh. Oroust. VG. Tritsta sn. Smal. vest. del, 

 samt i Algutsboda och Stenbrohult. Blek. vid Gudby i Nätraby sn. — N. Christi- 

 ansand, Stavanger, Bergen etc.) 3 — 8 tum lång, tufvig; svartnar torr. — G. her- 

 cynicum Weig. 



7 G. Mollugo L. fr. glatt; knipp. glesa, flera gånger 3delda; bladen 8, lancettlikt jemn- 



breda eller mot spetsen bredare, trubbiga med kort udd; stjelken slankig, tydligt 

 ikantig, glatt. % 6, 7, hv. ell. gulakt. blr. — i3 ochroleucum: blrna gulaktiga, i ut- 

 bredd vippa. — / clivale: kull-lisgande; bladen små [2, 3 lin. långa], n. omv. egg- 

 runda. Fig. Sv.B.357. F1.D.455. p H.N.f.2, n:o 20. 

 Backar etc. {Sk. Blek. Hoby. Smal. — Helsl. särdeles i kustprovins. Angml. Lamyran 

 i Ytter-Lännäs. Bal. Värml. bergslag. Boh. Strömstad. — N. södra delen. — y Sk. 

 — Boh. VG. Venersborgstrakten, Trollhättan och Ursand enl. Kindb.) Var. i hög 

 grad. Blomgrenarne äro vanl. glatta, men förekomma äfven finludna, närmande 

 sig till följ:s ii. — a G. erectum Huds. y G. elatum Thuil. var. Godr. & Gren. 



8 G. verum L. fr. glatt; blomknippen som föreg.; bladen 8 i krans, jemnbreda, med 



tillbakaböjda kanter; stjelken upprat trubbkantig, finluden. 2^ 7, g. sällan hv. blr. — 



fi albidum: blrna blekgula ell. n. hvita. Fig. Sv.B.165. FI.D.1146. /S- H.N.f.2, n:o 21. 



Torra st. a. {Sk. — Angml. Jämtl. Dal. — N.) Bladen vanl. ganska smala, stundom 



bredare, något närmande sig till föreg., hvarmed den synes kunna hybridisera. 



9 G. rotundifolium L. fr. sträf hårig; bladen 4 i kransen, eggformigt rundade hår- 



bräddade; stjelken slankig. 2^. 7, 8, hv. blr. Fig. Jacq.A.94. Reich.t.ll98,f.4. H.N. 

 f.4, n:o 9. 

 Tallback, r. {Gottl. vid vägskilnaden till Viklou och Vänge; Tjengdarfve i Sproge sn; 

 Malmhagen vid Lill-Helvigs i Fohle; Hallbros slottsruin i Vesterhejde; ofvan Lumme- 

 lund, i skogen öst. om vägen: Dr Reuterm. Ö7. Högby sn. vid byn Bäck, ymnig; 

 samt i Boda sn.) Fruktämnet n. af kronans storlek. 



10 G. triflorum Mich. fr. sträfhårig; blomskaften i bladvecken, meränd. 3blommiga; 



bladen 6 i krans, aflångt lancettlika, med tillbakaböjda taggar på ryggnerven, framåt 

 rigtade i kanten; stjelken slankig, snärjande. 2f 7, 8. Fig. Sv.B.669. FI.D.2045. 

 H.N.f.3, n:o 8. 

 Bergstrakt, r. {Lpl. Lycksele vid Almycketjärn. Jngml. Sollefteå i Djupdalen; Ram- 

 sele sn, samt Liden sn i Stordalsnipan. Medelp. Norbyknöl; Borgsjö i Randsklöfven. 

 Helsl. Gryttjesbergen i Delsbo, vid Storbron; Undersvik sn. Offerberget: Nordst. 

 Värml. Ny eds sn, Valserudberget; Ulleruds sn. Torskeberget; Sunnemo sn. Lidsber- 

 get etc. — N. Finnm. Kaafjorden, Salten; Trondhj. stift, Namse- och Sandöldalen; 

 Ringerige, Krokkleven; Christiania.) Liknar till örten och lukten Asperula odorata; 

 blrna hv. ell. grönaktiga. — G. suaveolens Wg. 



11 G. Aparine L. fr. krokhårig, eller glatt och något grynig; blomskaften 3— Gblom- 



miga, fruktskaften raka ; bladen 6 — 9 i krans, lancettlikt jemnbreda, jemte den snär- 

 jande stjelken tillbakaböjdt småtaggiga. ©6 — 8. — a: frukter stora som smärre 

 ärter, gryniga och håriga; blrna större, hvita; stjelklederna ullhåriga. — fi tenerum: 

 bladen färre, tunna, d. ovala. — * infeslum Kit. fr. smärre, omärkligt gryniga, men 



