2 KLASSEN 



ANNTJLIFLOE^. 



8 Fam. CAMPA-NULACE^ Juss. Fodrets nedre del vidväxt fruktämnet. Krona rega- 

 lier. Stånd. 5. Frukt flerrummigt, mångfröigt fröhus med fröfästen i centern. 



65. CAMPäNULA Lin. Blåklocka. 



f Bladen tydl. håriga ell. sträfva. 



^1 C. barbata L. hårig; blrna i klase, skattade nedböjda; foderflikarne eggrundt lancett- 

 lika, mellan hvarje ett nedböjdt bihang, täckande fruktämnet; kronans flikar i spet- 

 sen långhåriga; bladen aflångt lancettlika. 2|. 7, 8, bl. blr. Fig. Reich.t.l594,f.l,2. 

 H.N.f.6,n:oll. 

 Fjellväxt, r. (iV;JLands pastorat, i annexet Torpen på Hugeliesätteren vid foten af Syn- 

 desfjellet.) (x—12 1. hög, med 4 — 8, fingerborgslika blr i klasen. 



2 C. Cervicaria L. hlomhufvud i toppen och stundom på sidan; fodrets flikar ulböjda 



med inböjd spels, kölade trubbiga; alla bladen lancettlika, hos /? n. eggrunda; stjelk- 

 bladen halftomfattande, de nedre skaftade. J) 7, 8, b. blr. — /S platyphylla: bladen 

 utdraget eggrunda. Fig. F1.D.787. Reich.t.l596,f.l. 

 Skogsäng, ängsback. r. {Sk. Smal. i Jönköp:s och nor. delen af Kalm. län enl. Scheutz. 



— Helsl. Medelpad i Torp sn. Dal. Värml. Boh. Öl. Gottl. — N. södra delen. 



— (3 N. Ringerige vid Gårdshagen.) 2, 3 fot hög, tjock stjelk; blomkronornas veck 

 slräfhåriga. p har bladen 2 tum långa och vid basen lumsbreda. 



3 C. glomerata L. h\omhufv. som föreg.; foderflikarne uppräla, platta, spetsiga; bla- 



den eggrundt lancettlika, de nedre långt skaftade, de öfre hälft omfattande. 2^.7,8, 

 .. viol. stund. hy. blr. Fig. F1.D.1328. Reich.t.l596,f.2. 

 Ängar. {Sk. ÖG. — Helsl. Medclp. vid Indalselfven. Veslml. Dal. Husby och St. 



Schedvi snr: Ing. Andersson. Värml. i bergslagen. Gottl. Mest i östra kustprov.) 



Blrna (glest) finhåriga; rolbladen eggrunda. 



4 C. Trachelium L. blrna i bladig klase eller på skaft i bladvecken; foderflikarne egg- 



rundt lancettlika spetsade uppräta, i kanten styf håriga; bladen hjertlika, de öfre 

 eggrunda långspetsade, alla djupt dubbelsågade, de nedre med, de öfre utan skaft; 

 stjelken hvasskantig, sträfhårig. 2|. 7, 8, blå, stund. hv. blr. — /? urtici/ölia: blomfo- 

 dret öfverallt sträfhårigt. Fig. F1.D.1026 och 2167. Reich.t.l600,f.I. 

 Skogsäng. {Sk. — Gestr. Kubbo i Wahlbo sn. Medelp. Dal. Säfhersdalen: Ing. Anders- 

 son. Vestml. Boh. Öl. Gottl. — N. södra del. till Ringerige etc.) Var. med mer 

 eggrunda blad. — /? C. urticifolia Schmidt. 



5 C. latifolia L. blommorna i öfra bladvecken, enstaka uppräta; foderflikarne lancett- 



lika spetsade, raka och glatta; bladen eggrunda spetsade dubbelsågade, de nedre 

 något hjertlika och skaftade; stjelken föga kantig, mjukhårig. 2^7,8. — /5 ma- 

 crantha: blrna mycket stora [n. 3 tum långa, 2 i diam.]. Fig. Sv.B.272. F1.D.782 

 och 85. 



Hartman, Skandinaviens Flora (9:de uppL). 3 



