34 2 Kl. ANNULIFLOR^. 



Skugg. lund. r. {Sk. — Uppl. Gefte, vid Stenbäcken. Medelp. Norafors bruk. JmtL 

 Vestml. Värml. Öl.^^ — N. till Nordl. — /? Helsl. Söderhamn i Bromsänget. Värml. 

 vid Ränneberget i Östmarks sn.) Stor växt med de största blrna af de bredbladiga 

 arterna. Blrna hvita i fjelltrakterna, eljest vanl. blå. 



6 C. rapunculoides L. blrna i klase, lutande åt en sida; foderflikarne lancettlika till- 



bakaböjda; de nedre bladen skaftade, hjertUkt eggrunda spetsade, de öfre oskaf- 

 tade, n. lancettlika. 2^ 7, 8, viol. blr. Fig. Sv.B.369. F1.D.1327. 

 Odl. ställ.^ [Sk. — Helsl. Medelp. vid Sättna prestgård: Torp sn: Dr Reuterm. Dal. 

 Dalsl. Öl. Gottl. — N. södra del, allmän.) Klasen mest enkel, men blomrik; rot- 

 bladen hjertlika. 



{C. Rapunculus.) 



ff Bladen merändels glatta. 



7 C. patula L. blrna i utbredd qvasllik vippa, med mot ändan delade grenar: kronan 



vidgadt klocklik, klufven nedom midten; rotbladen omv. eggrunda — aflånga skaftade, 

 stjelkbladen lancettlika naggade. ]) 7, 8, viol. blr. Fig. F1.d;373. H.N.f.8, n:o 6. 

 Ang. r. (Östr. Dal. Geslr. och Helsl. högst allmän och ymnig, spridande sig ned till 

 Smal. östra och mell. delen. VG. Värml. samt uppåt till Medelp. i Njurunda och 

 Liden sn. Ångml. Nätra; Själevad. Jämtl. Liths sn.) Roten spenslig; de nedre 

 stjelkbladen aflånga; kronan dubbelt längre än de syl-lika foderflikarne. 



8 C. Rapunculus L. blrna i klaselik vippa, med enblommiga ell. vid basen delade gre- 



nar; kronan djupt flikad; stjelkbladen smalt lancettlika naggade; rotbladen aflånga. 

 J)8, 9, b.blr. Fig. Sv.B.629. F1.D.1326. 

 Ang. r. [Sk. nära vägen mellan Lund och Helsingborg vid Belteberga samt här och 

 der förvildad i de gamla trädgårdarne.) Roten tappformig; bladnerven stundom 

 sträfhårig. 



9 C. persicifolia L. kronan klocklik, grundt 5 flikig; märkets flikar längre än stiftet; 



rotbladen omv. eggrunda — aflånga, skaftade; stjelkbladen jemnbreda, glest smånaggade. 

 % 7, 8, blå, stund, hv. blr. Fig. F1.D.1087. _ 

 Angsback. [Sk. — Ångml. och Jämtl. Boh. Öl. Gottl. — N.) Högväxt med stora blr. 

 Var. glatt och hårig, särdeles blomfodret. 



10 C. rotundifolia L. kronan klocklik, mycket större än den nedböjda omvändt eggrunda 



frukten; märkets flikar kortare än stiftet; rotbladen njur- ell. hjertlika, naggade, 

 stjelkbladen jemnbreda. 2f. 7, 8, blå, stund. hv. blr. — /? lancifolia: större, med ned- 

 liggande mångblommig stjelk, 2 tum långa lancettlika glessågade blad. — y alpicola: 

 stjelken meränd. enblommig; stjelkbladen aflångt jemnbreda. Fig. Sv.B.297. Fl.D. 

 1086, 855 och 189; varr. 

 Ang. a. [Sk. — Lpl. — N. — /? Värml. på sandhedarne vid Christinefors bruk och 

 sparsamt på Mälarens öar. — / i fjellen.) y är mindre, med n. runda rotblad, 

 blomman icke större än på den vanl. formen. Den Gottländska från Thorsborgen 

 är lik den vanliga, men fifigerhög, med täta n. syl-lika stjelkblad, små blr. 



11 C. uniflora L. stjelken enblommig; kronan bägarlik, kortare än den hinnkantade lan- 



cettlika, slutl. uppräta frukten; de nedre bladen aflånga, stjelkbladen n. jemnbreda. 

 2|. 7, 8, b. blr. Fig. Sv.B.526. F1.D.1512. H.N.f.lO,n:o 11. 

 Fjellv. r. [Torneå — Pit. Lpm. — N. Finnm. Tromsöe-tind; Dovre.) Stjelken nyss 

 blommande knappt fingerhög; kronan ofta icke längre än foderflikarne, stundom 

 mer utskjutande. 



66. PHYTEUMA Lin. Rapunkel. 



*1 P. spicatum L. blomaxet cylindriskt aflångt; stiftet hårigt; rotbladen hjertlika dubbel- 

 sågade skaftade, de öfversta jemnbreda. 2^6,7. Fig. F1.D.362. Reich.t.l586,f.2. 

 Fjelltrakt. r. [N. på Möestranden i öfra Tellemarken, samt vid Lejrbäckstoul på Sve- 

 nofjell.) Blrna hvita med grönaktiga flikar, var. dock i blått. 



67. JASIöNE Lin. Monke. 



1 J. montana L. bladen jemnbreda; blomskaften långa enblomstriga. 7, 8, b. säll. hv. 

 blr. — /i litoralis: roten bärande flera nedtryckta stjelkar, utan grenskott. — y peren- 

 nans: roten mest enstjelkig med krypande grenskott. Fig. Sv.B.401. F1.D.319. /?H.N. 

 f.6,n:ol2. 



