Fam. Labiatm. 43 



kommande i Sv. synes dock antyda något eget. — B. nigra Sm. B. alba L.FlSu 

 och Herb. Menlha aquat. Fl.D. 



2 B. ruderalis Sw. bladen som föreg.; blomfodrets tänder utdraget eggrunda sylspet- 



sade. % 7, 8, röd. ell. hv. blr. Fig. Sv.B.389. FI.D.1702. H.N.f.7, n:o 7. 

 Byar. {Sk.—ÖG. Slockh. VG. Halle- och Hunneberg. Boh. Kongelf. Öl. allmän. Gottl. 

 Hörsne sn; Vestögård i Hall; Väggum gästgg., samt Storugns och Visby. — N. Chri- 

 stiania.) Fodertändren utdragna i e7i, ofta öfver en linie lång, udd. Både denna 

 och föreg. variera mer och mindre ludna. — B. nigra L.Fl.Su. och Herb. 



96. BETöNICA Lin. 



1 B. officinalis L. stjelken upprat, med hjertlikt aflånga, groft trubbsågade blad; foder- 

 tänderna uddspetsiga, med eggrund basis. 2^7, 8, r. blr. Fig. Sv.B.284. F1.D.726. 

 H.N.f.2, n:o 23. 

 Lund. äng. r. {Sk. mellan Stehag och Bosarp vid Hemmingberga; Kullarne i Bosarp; 

 mellan Remarlöf och lilla Harrie; Torrlösa sn; Ramstorp, nära Trolleholm, i Käringe- 

 lyckan [Körneslyckan Lilja?] vid Yallabäcken; Trollenäs i Fastorpskogen m. 11. st.) 

 Blrna alldeles utan skaft, nedersta kransen vanligen frånskiljd i öfversta blad- 

 vecket. Blomkronorna utvändigt hvitludna. — B. strida Ait. 



97. LEONuRUS Lin. Bo-nässla. 



1 L. Cardiaca L. de öfre bladen viggUka Sklufna, något grofsågade. 2^7,8. Fig. Sv.B. 



195. F1.D.727. 

 Byar, väg. a. [Sk.—Gestr. Dal. Husby sn. Kyrkbyn och Klosters bruk. Vestml. Värmt. 

 Boh. tanum sn, Grebbestad: Rect. For. Öl. Gottl. — N.) Botbladen hjertlika fli- 

 kiga; blomkransarne i långa ax, med hvita, inuti rödprickiga blr. 



98. STACHYS Lin. Stinknässla. 



1 S. sylvatica L. blomkransarne Gblommiga; bladen skaftade hjertlika spetsiga. 2^7, 



8, mörkröda blr.^ Fig. Sv.B.578. F1.D.1102. 

 Lund. etc. [Sk.—Ängml. Jämtl. Herjed. Funnesdalsberget. Boh. Öl. Gottl. — N. till 



Nordl.) Bladen \ gång längre än bredden. 

 *2 S. ambigua Sm. blomkransarne 6bIommiga, med smalt lancettlika skärmblad; stjelk- 



bladen skaftade, lancettlikt aflånga, med hjertlik bas. % 8, 9, mörkr. blr. Fig. Fl.D. 



1877. Reich.t.l215. 

 Odl. st. r. [Is. Gudbrandsdalen, mell. Stav och Rörvig; mell. Elstad och Lössnaes; X mil 



n. om Lillehammer. Lundervig vid Egelandsfjorden. Bergens st. allmän. Skall äf- 



ven vara funnen i Sv.) Synes vara en bastard mellan föreg. och följ.; närmar sig 



den förra uti blomningen, den sednare i bladformen. — S. palustri-sylvatica 



Schiede. 



3 S. palustris L. blomkransarne Gblommiga, med eggrundt lancettlika skärmblad; 



stjelkbladen jemnbredt lancettlika, med hjertlik bas; bladskaften ganska korta ell. 

 inga. 2^ 8, r. ell. h v. blr. — fJ agrestis: mindre; bladen ludna, i synnerhet under. 

 Fig. Sv.B.431. F1.D.1103. „ 

 Fukt. st. i3 i åkr. a. [Sk.—Angml. Jtl. Herjed. vid Glisjöberg. Boh. 01. Gottl. — N. 

 till Salten.) Alnshög och mera; jS dubbelt lägre, mer gräluden. 



4 S. arvensis L. blomkransarne 4—6blommiga ; bladen skaftade eggrunda med hjertlik 



bas, trubbiga, trubbsågade, stjelken sträfhårig. O 7, 8. Fig. Sv.B.674. FI.D.587. 

 H.IV.f.4, n:o 12. 

 Sandiga åkrar, r. {Sk. Malmö; Lomma: Helsingborg; Öfvedskloster. Hall. Hasslöf; 

 Varberg; Hvalinge etc. Boh. Uddevalla, ofvan Kuröd. Blek. ^Gredhy, Stiby; samt 

 på Storko, Senorm och Tjuskö. Smal. Kronob. län, Urshult: Scheutz. Berga nära 

 Kalmar. — N. till Trondhj.) Kronorna föga utskjutande, blekt violetta, ell. hvita 

 med rödprickig läpp. 



45 S. alpina L. blomkransar mångblommiga ludna; blomfodrels tänder eggrunda udd- 

 spetsade; blomkronans öfre läpp aflång urnupen; stjelkbladen skaftade, hjertlikt af- 

 långa, trubbiga, med broskuddiga sågtänder, mjukludna. 2^ mörkr. blr. Fig. Lapeyr. 

 Fl.Pyr. 1 ,t .8. Reich.t . 1 209,f.2. 

 Sällsynt. (Ett ställe i Uppl. 01. Celsius; sedermera ej funnen.) Har ax af tätare, 



