44 2 Kl. ANNULIFLORiE. 



mångblommigare kransar och mer aflånga trubhsågade blad än S. sylvatica, hvil 

 ken denna mest liknar. 



99. GALEöBDOLON Huds. Skogs-plister. 



1 G. luteum Huds. bladen något hjertlikt eggrunda, grofsågade. 2^ 5, 6. Fig. F1.D.1272. 



H.N.f.2, n:o 24. 

 Skog. r. (SÄ;, ymnig. Blek. Listershufvud. — N. Bergen.) Blriia gula med rödfläc- 

 kig nedre läpp. — Galeopsis Galeobd. L. Leonurus Willd. 



100. LAMIUM Lin. Plister. 



1 L. album L. blomkransarne 12 — 20blommiga; blomfodrets tänder borstlika; alla 



bladen skaftade hjerllika spetsade grofsågade; stjelken sträfhårig. 1\. 5 — 9. Fig. 

 Sv.B.55. F1.D.494. 

 Byar, a. {Sk.—Vppl. Geflc, på Brobänken. Ingml. Bal. Dalsl. Animskog. Boh. 

 Marstrand, på Koön. Öl. Golll. — N.) Blrna stora, hvita. 



2 L. maculalum L. bl.krans. omkring lOblommiga: niomfodrets tänder syl-Iika håriga; 



alla bladen skaftade, hjerllika spetsade, djupt och något flikigt sågade; stjelken n. 

 glatt. %. 5. Fig. Reich.f.363. F1.D.1I349. H.N.f.15, n:o 18. 

 Vid åkerdiken, r. [Sk. Käflinge nära Lund.) Blrna röda, stora som hos föreg. De 

 öfre bladen knappt intryckta vid basen, ytan mer triangelformig. — L. Iceviga- 

 tum Reich. 



3 L. purpureum L. bladen skaftade hjerllika trubbiga, trubbsågade eller inskurna, 



de öfre tättsittande; fodertändren längre än fodret. 4— 9, r. blr. — '^ incisum W. 

 skärmbl. flikiga, de öfre med vigglik bas. Fig. F1.D.523. Rcich.t.l204,f.3. '^E.B.1933. 

 Reich.t.i204,f.4. H.N.f.lO, n:o 16. 

 Odl. st. a. [Sk.—VB. och Jämll. — iV. — "" Sk. — Södml. Uppl. Vestml. Värml. Carl- 

 stad och Christinehamn. Öl.) L. incisum W. skiljes af alla nya förf., ehuru inga 

 säkra charakterer kunna uppgifvas. — " L. confertum Fr. S.V.Sc. 



4 L. intermediwm Fr. de öfre bladen oskaftade njurlika, inskuret naggade trubbiga; 



fodertändren längre än fodret. O 4—9, r. blr. Fig. F1.D.1701. Reich.t.l204,f.l. 

 H.]V.f.l,n:ol5. 

 Åkrar, r. [Sk. — Gefle. Helsl. Hudiksvall. Angml. Nylands gästgg. och Gudmundrå sn. 

 Vestml. Värml. Gottl. — N. upp till Sognfjorden.) Har blomning som föreg., ört 

 som följ. Fodret något violett. Tändren vid kronpipens mynning stundom omärk- 

 liga. — L. purpureum y Wg. 



5 L. amplexicaule L. de öfre bladen oskaftade njurlika, inskurna eller djupt tandade, 



trubbiga; fodertändren kortare än fodret. O 6—8, r. blr. Fig. F1.D.752. Reich.t. 

 1204,f.2. 

 Torra st. a. {Sk. — Pit. Lpm. Arfvidsjaur. — N.) Blomkronorna utveckla sig icke 

 alltid ur fodren; men, då de utskjuta, blifva de ofta mycket långa, ehuru alltid 

 smalare än fodret. 



101. GALEöPSIS Lin. Blindnässla. 



1 G. Ladanum L. alla blomkransarne åtskiljda; blomkronans öfre läpp tandad; bladen 



eggrunda — lancetflika sågade småhåriga; stjelken mjukluden, med jemnljocka leder. 

 07, 8, r. blr. — /? anguslifolia : bladen smala lancettlika. Fig. F1.D.1757. Reich.t. 

 1228,f.2,3; /? t.l229,f.l. 

 Odl. ställ. {Sk. — Helsl. Norrbo prostgård. Jämll. Östersund. Vestml. Värml. Öl. Gottl. 

 — N. till Trondhj.) Blom fodrets tänder raka; kronans öfre läpp ofta 2flikad. 



2 G. Tetrahit L. de öfre blomkransarne samsittande; stjelken styfhårig, med upp- 



svällda leder, eggrunda blad; blomkronan 2 gånger så lång som fodret eller kor- 

 tare. 07,8. — ^ bifida Bonn.: nedra kronläppens mellanflik aflång urnupen. Fig. 

 F1.D.1271. ' Reich.t.l230,f.l. 

 Berg och odl. st. etc. a. {Sk. — Lpl. — N.) Blrna vanl. röda på bergiga ställen, blek- 

 gula på odl. 



3 G. versicolor Curt. kronan 3 gånger längre än fodret, med bred hvalflik öfre läpp; 



för öfr. som förag. ©7,8. — B parviflora: blrna flera gånger smalare. Fig. Sv.B. 

 446. F1.D.929. 

 Odl. st. a. {Sk.— Lpl. — N.) Blrna stora gula, med purpurfläckig nedre läpp. 



