Fam. LabiatcB. 45 



Denna och föreg. art hyhridisera på odl. ställen och sammanflyta; i alla fall 

 föga skiljda. — G. cannahina Roth, icke Poll. G. Tetrahit y L. 



4 G. pubescens Bess. blomkrans, som föreg.; kronan 2 gånger längre än fodret: bla- 

 den bredt eggrunda spetsade; stjelken täckt af mjuka, nedåt tilltryckta hår, vid 

 lederna sträf hårig. 07, 8, r.blr. Fig. Sturm, 62 haft. Reich.t.l23b,f.2. 

 Berg och odl. st. r. [Smal. Femsjö sn., Bösseberget i spring., samt vid Hallaböke. 

 Stockh. Lilla Nyckelviken, och Kungshamn på Sickla-ön. Uppsala, vid vägen till 

 Eklundshof. Veslml. Malmberga i Carl sn. Herjed. Funnesdalsberget. — N. Gud- 

 brandsdalen, vid Elstad, Kringelen och Domaas.) Skiljd från de 2 föreg. hufvud- 

 sakl. med den mjukludna stjelken. 



102. MARRUBIUM Lin. Hvit-andorn. 



1 M. vulgäre L. bladen eggrunda, skrynkligt ådriga; fodertändren krokuddiga 2l7, hv 



blr. Fig. F1.D.1036. Reich.t.l224,f.l. 

 Byar, vägar. [Sk. — Uppl. Sigtuna, Tibble, Enköping etc. Vestml. Kärrbo, Barkarö, 

 St. Ilian snr. Ner. öar i Hjelmaren. Boh. Öl. Gotll. — N. Trondhj. på Stördals- 

 utbygden.) Stjelken och blomkransarnc ulliga. 



7 Flocken DBugTilese. Kronans öfre läpp omärklig ell. liten och 2klufven. 



103. TEUCRIUM Lin. Gamander. 



1 T. Scordium L. blrna paixisa i bladvecken, skaftade; fodret något olikformigt 5tan- 

 dadt; bladen oflånga grofsågade, mot basen helbr. 2^ 7, 8, rödviol. blr. Fig. Sv.B.255. 

 F1.D.593. H.N.f.l,'n:o 17. 

 Fukt. st. r. {Sk. vid Lomma, Alnarp, Malmö etc. ÖG. Omberg, Örberga, Hagebyhöga 

 m. fl. st. ÖL allmän. Gottl. Slite, Roma, Gothemsån etc.) Stjelken uppböjd mjuk- 

 hårig. 



*2 T. Scorodonia L. blrna parvisa i ensidiga klasar, med njurlikt rundade skärmblad; 



fodret 21äppigt: bladen hjertlika sågade. 2f 7. Fig. F1.D.485. Reich.t.l237,f.2. H.N. 



f.lO. n:o 15. 



Skogsback. r. (TV. Christiansand; Mandal; Lindesnäs på Nyrsnäs och Tronas; Flecke- 



Ijord och Lene i Lister.) 2 — 3 quart. hög, upprat^ med gulakt. ell. grönhvita blr. 



104. äJUGA Lin. Käringruka. 



1 A. reptans L. örten n. glatt ell. upptill smäluden, med långa krypande grenskott; 



blomkransarne närsittande, 6 — 1 Oblommiga; de nedre bladen större, bugttandade; de 

 öfre föga längre än blrna. 2^ 5, 6, b. blr. — /? radicans: grenskotten rotslående. 

 Fig. F1.D.925. Reich.t.l234,f.3. H.N.f.9,n:o 13. 

 Fukt. st. i skugga, r. [Sk. Fogelsång nära Lund; Tjutehed i Hässlunda sn. mell. Bil- 

 linge och Gunnaröd. Blek. Ronneby, vid Rönninge: Skärfva nära Carlskrona. Smal. 

 Kalmar, i parken vid Lindsberg, samt vid Sandås; Vestervik, Grantorpet. Gotll. vid 

 Visby. — ^ Boh. Styrsö, och Koön flerestädes.) f] A. alpina Fr.S.V.Sc. 



2 A. pyramidalis L. hårig, säll. med små grenskott; rotbladen störst, stjelkbl. mindre, 



alla mycket längre än blrna, bugttandade; bl.krans. Gblommiga. 2^ 5, 6,"b. blr. — 

 /? glabrata: nära glatt; stjelken stundom med helt korta grenskott, Fig. Sv.B.225. 

 Fl.D.lSo. H.N.f.l2, n:o 34; /5 f.l5, n:o 20. 

 Skuggiga hagar, a. (Sk.—Vm. Lpm. — N. till Finnm. Tromsöe. — /? Blek. Lyckeby, 

 Wcdeby. — N. Christiansand.) Quartershög, genom de 4-sidigt fästa, nedtill större 

 och uppåt allt mindre bladen, pyramidlik. Nära utblommade ex. få bladen mer 

 skiljda, och, då rolbladen slutl. bortvissna, blir växten något lik föreg., men sak- 

 nar de långa grenskolten; trol. har Gunners A. alpina från Finnm. varit ett 

 sådant ex. 



3 A. genevensis L. hårig, utan grenskott; de öfra bladen kortare än de 8 — lOblomm., 



i axform närmade blomkransarne; bladen bugtigt groftandade. 2^6,7. Fig. FI.D. 

 1703. Reich.t.l234,f.l. H.N.f.l,n:o 16. 

 Torra st. kritback. r. {Sk. Trelleborg; Malmö vid Limhamn; Engeltofta.) Blrna mer 

 i axform än hos de föreg., lifligt blå, med mycket större bräm. — A. alpina Lin. 

 Herb. samt Fr. Nav. likasom Smiths i E.B.477. 



