Fam. GentianecB 49 



vid Virihjaur, Jolli etc. Pit. Acharisfjellet. Herjed. Stora Midtåkläppen; Ljusnedals 

 bruk. — N. Dovre; Röråstrakten. Nordl. ofvan Herkvigsvand vid Ofotenfjord. Finnm. 

 mellan Lyngerr-&eh Varangerfjord.) 1—3 tum hög, grenad ned vid roten, ofta en- 

 blommig. — G. KcBnigii Gunn. G. glacialis Vill. 



7 G. campestris L. krön. 4klufna ; fodret 4deladl, med 2, mycket större, ovala flikar; 



bladen eggrundt aflånga. © 7, 8, b. sällan hv. bir. Fig.Sv.B.278. F1.D.367. H.N.fS', 

 ,. n:o 10; f.9 [var.]. 

 Äng. beiesm. [Sk.—Jämtl. och Ångml. — N.) Ofta mycket grenig och blomrik, 



stundom liten och enkel, äfven till bladen omvexlande i likhet med G. Amarella. 



De större foderflikarne innesluta vanl. de mindre. 



8 G. germanica Willd. kronorna Sklufna; foderflikarne 5, n. likformiga, lancettlika, 



kortare än kronpipen; sfjelkbladen eegrunda spetsiga; rotbladen omv. eggrunda skaf- 

 .. tade. 07, b. blr. Fig. Sturm, 23 haft. Reich.t.l047,f.3. H.N.f.14, n:o 17. 

 Äng. r. {Sk. Ignaberga; st. Hammar. ÖG. enl. Fr.) Har mycket större blr än de 



öfriga i afdelningen. — G. obtusifolia Fr. Nov. föres i S.V.Sc. som afart liU 



denna. 



9 G. Amarella L. krön. 5- ell. 4klufna; fodret n. likformigt klufvet i 5 ell. 4, smalt 



lancettlika trubbade flikar af kronpipens längd; stjelkbladen eggrunda — aflånga eli, 

 lunglika; rotbladen spadlika. 06— 10, b. blr, — * lingulata Äg. stjelkbl. aflånga — 

 jemnbredt tunglika trubbiga. Fig. FI.D.328. Reich.t.l646. H.N.f.6, n:o 15; * n:o 14. 

 Sidlända äng. [Sk. — Geslr. — iV. till Trondhj. slift, Otteröe. — * Sk. — söd. Lpm. — 

 A'.) Har mindre blr än de två föreg., men ofta högre stjelk; foderflikarne något 

 olikstora; bladen hos hufvudformen från bred bas spetsade, hos * från smalare 

 bas bredare mot midten eller spetsen. — ' G. lingulata Ed. 5, blommar tidigare 

 och synes vara mer nordlig än hufvudformen. 



114. ERYTHRiEÅ Pers. Tusengyllen. 



1 E. Centaurium Pers. blrna i jemnhöga skaftade knippen; blomfodret n. dubbelt kor- 



tare än kronpipen; örtbladen ovala; sfjelkcn hvasst 4kantig. 07, 8, r. blr. Fig.Sv.B. 

 219. Sturm, IJ haft. FI.D.617. H.N.f.2, n:o 31. 

 Fukt. st. r. [Sk. Dalby; Efverlöf; vid Köpingeåns utlopp. Sandhammaren etc. Blek. 

 Carlskrona. Smal. Kalmar, Engö m. fl. st.; Ökna; Hallingeberg, samt Rödsle nära 

 Vestervik. ÖG. Ydre härad vid Urberget och Asby sn, vid Rönnäs etc; Skenninge; 

 Gusum, Jonshergs skärgård. Södml. Åkerö. Hall. Öl. Gotll.) 4 — 12 tum hög, med 

 s^malarc och spetsigare krön flikar än följ. Fig. i Sv.B. liknar denna art till örten, 

 men följ. till blomman. — Gentiana Centaurium L. 



2 E. Utoralis Fr. blrna i klynnedelad vippa; blomfodr. n. af kronpipens längd; bladen 



lancelilikt jemnbreda; sljelken trubbadt 4kaiilig. 2^. [Fr.] 7, 8, r. blr. — p minor: 

 fingerhög, med talrika gyttrade blr. Fig. Sv.B.579,f.l. F1.D.1814. H.N.f.5, n:o 9. 

 Hafsstr. [Sk.—Gestr. Boh. Öl. Gottl. — iV. Chrisfiania, Holmestrand etc.) Blrna n. 

 utan enskildta skaft; bladen stund, lunglika. Roten hos denna och föreg. 1—fkr- 

 stjclkig, med enkla 3—8 tum höga sljelkar. — E. angustifolia Wg. E.linarii- 

 folia Ed.O. p Chironia Uti. E.B. — Denna art skiljes icke af Linné från föreg. 



3 E. pulchella Fr. sljelken enkel enblommig, eller till hela längden grenad, med skaf- 



tade blr; fodret kortare än kronpipen; blad. eggrunda. 07, 8, r. blr. — ^a simplex: 

 sfjelken enkel enblommig. — /? ramosissima: sljelken klynnedeld, mångblommig. 

 Fig. Sv.B.579,f.3. Vet.Ak.H.1783,f.3,f.8,9. F1.D.1637. /? Sv.B.579,f.2. H.N.f.3, n:o 16. 

 Hafsstr. /? äfven i åkrar. {Sk.—Gestr. på Orarne. Boh. ÖL Gottl. — N. södra delen. 

 — /? växer blandad med a, samt i Skåne uti åkrar vid Fjälige.) Ofta knappt en 

 tum hög; /? omkr. 2 tum, grenig n. till roten; åker for men 5 — 8 tum hög. — E. 

 angustifolia (i tenuiflora Wg. Gentiana pulchella Sw. /3 G. Centaur. 13 Lin. 



Hartman, Skandinaviens Flora (9:de uppl.). 



