54 3 Kl. TUBIFLOR^. 



* neglecta Bl. bladen från bredare bas lancettlika spetsiga, sågade n. till spet- 

 sen, med täta hvassa sågtänder. 



* auslralis Schrad. bl. från bred n. tvärhuggen bas utdraget eggrunda spet- 

 siga med grofva spetsiga sågtänder. Fig. Schrad. Ver. t.2,f.3. 



Torra st. etc. {Sk. — Uppl. Ner. Öl. GoUl. — N. — Underarterna i södra Sv. särdeles 

 Halland. — N. i södra delen af Aggershus st.) Var. som föreg. art, hvilken V. 

 auslralis mera liknar än spicata. 



ff Blomklase i toppen. 



3 V. serpyllifolia L. fodret n. glatt; bladen eggrunda — aflånga trubbiga naggade glatta; 



fröhuset bredt 2knöhgt, urnupet, af fodrets längd. %. 5 — 7, blåstrimni. blr. — (i bo- 

 realis [Lcest.]: bladen mer rundade; blrna n. rent blå. Fig. ri.D.492. 

 Allmän. [Sk.— Lpm. — N. till Ost-Finnm, — /? i högre fielltrakter.) Fröhusen hå- 

 riga, bredare än läyigden, slutl. i utdragen klase. 



4 V. alpina L. blomskaften kortare än skärmbladen; foderflikarne hårbräddade; kronan 



klocklik, bladen elliptiska ell. ovala; fröh. omv. eggrundt, tvärhugcet. 2^ 7, 8, blå blr. 

 — /? lasiocarpa: fröhuset håriet. Fig. L.Fl.L.t.9,f.4. Sv.B.721. F1.D.16. H.N.f.l2, 

 n:o 42. 

 Fjellv. {Lpl.—Herjed. — - N. Ost-Finnm. till Goustafjell i söd. delen.) Fröh.s längd 

 större än bredden. Örten svartnar vid torkning. — /? F. alp. var. auslralis Wg. 



5 V. saocatilis L. d. yng. klasen fåblommig; blomskaft, längre än skärmbladen; foderfl. 



glatta; kronan plattad; bladen aflånga, mot spetsen bredare; fröh. eggrundt aflångt, 

 bety dl. längre än fodret. 2f7,b.blr. Fig. Sv.R.347. F1.D.342. H.N.f.l2, n:o 41. 

 Fjellklipp. r. [Lpl. — Herjed. — N. Finnm. — Christiansands st.) Knappt fingerhög, 

 risaktig växt, med stora och vackra blr, 7i. som V. Chamcedrys. — V. frulicu- 

 losa Fl.D. 



(V. arven sis, verna.) 



fff Blomklasar från bladvecken. 



6 V. officinalis L. stjelken nedliggande, småluden, med täta axlika uppräta klasar 



af n. oskaftade blr; bladen eggrunda ell. ovala sågade. 2f 5, 6, b. blr. — /? glabrata 

 Frist. stj. hårig på två sidor; bl. glatta, hårbräddade. Fig. Sv.B.159. ^Fl.D.248. 

 Back. a. {Sk.—Lul. Lpm. och VB. Piteå. — iV. till Ost-Finnm. — /? Ingml. i Fjell- 

 sjö och Nora m. fl. s:nr.) 



7 T. Chamcedrys L. stjelken uppstigande, på 2:ne sidor ullhårig; blrna på utdragna 



skaft i glesa klasar; foderflikarne lancettlika; bladen n. ulan skaft, eggrunda eU. 



.. något hjertlika, djupt sågade, ojemna. % 5, 6. Fig. Sv.B.239. FI.D.448. 



Ang. skog. a. [Sk. — VB. Jämtl. — N. till Finnm.) Stora täcka himmelsblå blr med 

 hvita ståndare; de nedra bladen stund, kort skaftade. En form ined "rundtorn 

 ullhårig stjelk", ofta 3 å 4 stånd., är af Cand. Nordst. funnen vid Svenslorp i Sk. 



8 V. montana L. stjelken nedliggande, öfverallt likformigt hårig; blr som föreg. med 



eggrunda foderflikar; bladen tunna, utdraget skaftade, eggrunda grofsågade. 2^ 5, 6, 

 b. blr. Fig. FI.D.1201. H.IS.r.2, n:o 29. 

 Bokskog, r. {Sk. Krageholm; Billingc och Röstånga; Lund i Reften; vid Ringsjön; 

 Kullaberg etc.) Blrna något mindre och blekare än hos föreg. 



9 y. Beccabunga L. glatt, stjelken uppstig.; blr som föreg., med bredt lancettl. foder- 



flikar; bladen tjocka skaftade eggr. — aflånga trubbiga, grundt naggsågade. 2^5 — 9, 

 b. blr. Fig. Sv.B.127. FI.D.511. 

 Källbäck. diken, a. {Sk. — Jämtl. och Ängml. — N. till Helgeland.) Var. med n. runda 

 och med något spetsiga blad. 



10 y. Änagallis L. stjelken upprat; klasarne mångblommiga med de enskildta blomskaf- 

 ten endast utstående; bladen bredt lancettlika, något st jelkomf ältande, glest små- 

 sågade; fröh. cirkelrunda, omärkligt urnupna. Q J) 6, 7, b. ell. rödl. blr. Fig. Fl.D. 

 903. Reich.t.l702,fl. 

 Strand, diken. {Sk. ÖG.—Helsl. Veslml. Öl. Gotll. — N. till Rommerige.) Bladen ^ 

 till 1 tum breda, 2 — 4 t. långa; blomklasarne mest 2 motsatta, näml. en i hvar- 

 dera. bladvecket. Var. med späd stjelk, små blad och ensamma klasar. 



liv. scutellata L. stjelken slankig; klasarne fåblommiga, med de enskildta blomskaften 



