Fam. Personatcp. 57 



Back., tor. st. r. {Gotll. nära Westringe i Etelhem sn; vid nordöstra sidan af Ting- 

 städe träsk; Storugns i Lärbro sn.) Späd som föreg., och knappt quarlershög, säUan 

 och då obetydligt grenad. Bladen, som hos föreg. äro föga mera än 1—2 lin. 

 långa, äro hos närv. art omkr. dubbelt längre med samma bredd, och hafva de 

 fliklika tänderna ännu mer åtskiljda. — E, alpina DC. 



129. RHINANTHUS Lin. Penninggräs. 



1 R. major Ehrh. blomskärmen bleka gulaktiga, de öfre djupt sågade, med syl-lika 



tänder; öfra kronläppens främre tänder färgade, eggrunda; kronpipen något båglikl 

 krökt uppåt. 6, 7, g. bir. — ' aleclrolophus Poll. frön med smal, ell. omärklig 

 hinnkant. Fig. Sv.B.348,f.l. F1.D.981. H.N.f.7, n:o 11; * f.lO, n:o 19. 

 Äng. '' i åkr. a. [Sk.-Ångml. och Jämtl. Öl. Goltl. — N. till Ost-Finnm.) Af lju- 

 sare färg och större än följ. i synnerhet % som vanl. är korsvis grenad, med 

 foder och blomskaft något sträfva af korta hår. Fröets^ hinnkant hos a n. lika 

 bred som kärnan. Bladen var. hos alla arterna från oflångt lancettlika till smalt 

 jemnbreda. — B. Crista Galli /? L.Fl.Su. ' B. hirsutus Lam. 



2 R. alpinus Baumg. blomskärmens tänder utdragna i lång nål-lik udd; kronläppens 



färgade tänder aflånga; för öfr. som föreg. 07, 8, g. blr. Fig. Reich.t.l740,f.l. 

 Bergslr. r. (Uppgif\en för mell. Sv. och för Norge af Fr, i S.V.Sc. JämtL Mullfjellet: 

 Beurl.) Kronans läppar i olika riglning; hos de Ivänne andra äro båda sträckta 

 framåt. Skiljd från föreg. hufvudsakl. med den kortare kronpipen och den nål- 

 lika blekare udden på skärmens sågtänder, enl. uti. exemplar; frön hos dessa med 

 smal kant. — jR. angustifolius Gmel. 



3 R. minor Ehrh. skärmen gröna, hvass-sågade; kronläppens tänder eggrunda; pipen 



rak. O 6, 7, g. blr. Fig. Sv.B.348,f.2. H.N.f.7, n:o 12. 

 Fukt. äng. a. [Sk. — Lpl. — N.) Mindre och oftare enkel; var. i af seende på läpp- 

 tändernas färg och bladens bredd. Till färgen mörkare än de föreg.; fröen bredt 

 hinnkantade. — B. Cr. Galli a L. Fl. Su. 



130. SCEPTRUM Budb. Kungsspira. 



1 S. Carolinum Budb. blrna 3—4 i krans, bildande ett afbrutet ax; bladen parklufna 

 med trubbiga inskurna och naggade flikar; stjelken enkel, n. bladlös. 2|. 8. Fig. L. 

 FI.L.t.4,f.4,5. Sy.B.505. F1.D.26. 

 Kärr, våta äng. r, i fjclltr. a. [Lpl.—Helsl. Dal. Värml. Vestml. Sala vid Sfampers- 

 torp; Kila sn etc. Ner. Sköllersfa, Hardemo och Kräklinge s:nr. VG. Österplana- 

 Vall; Härlingstorp vid Axevalla-Hed; Sandhem sn, flerest.: Nordst.; Mösseberg och 

 Gökhem: Sahlén. Uppl. i Jumkilskärrea etc. Stockh. vid Ensta i Täby sn. Södml. 

 Dunker sn, i kärret Galghult. ÖG. Slaka sn^ i Aska storäng; Öst. Ryd, nära Björk- 

 vik; Väfversnnda storäng. Smal. Vernamo; Ahs sn; Forssarum: Scheutz. — N. Ost- 

 Finnm. — Österdalen, närmare Sv. gränsen; Gudbrandsdalen; öfra Tellemarken.) 

 2—3 qu. hög, med mer än tumslånga blr, till färgen ljusgula med rödl på läp- 

 parne. — Pedicularis Sceptrum Carolinum L. 



131. PEDICULARIS Lin. Kallgräs. 

 f Kronans hjelm [öfra läpp] i spetsen tvärhuggen ell. 2f!ikig. 



1 P. palustris L. hjelmen af nedra läppens längd, tvärhuggen med spetsiga flikar; 



bladen pardelade; stjelken enkel ell. grenad ända upp, utan bladämnen vid basen. 

 2|. 6, 7, r. säll. hv. blr. — ^ borealis: fodr. aflångt, n. cylindriskt; blr och frön n. dub- 

 belt mindre än hos a. Fig. FI.D.2055. 

 Våta äng. a. {Sk. — Lpl.—N. till Ost-Finnm. — /? Lpl.) Stjelk och grenar uppräla; 

 1—2 qu. hög. 



2 P. sylvatica L. hjelmen framtill tvärhuggen, med en syl-Iik udd i flikarnes spets, be- 



tydl. längre än nedra läppen; bladen pardelade; stjelken endast grenad vid rot- 

 halsen och der omgifven af odeldta tandade bladämnen; grenarne uppstigande. 2f 6, 

 7,r.blr. Fig. Sv.B.358. F1.I).225. H.N.f.l2, n:o38. 

 Fukt. skogsäng, r. [Sk.— Värml. och ÖG. Nerike. Vestml. Bosl. Ortala bruk. Jämtl. 

 vid Hofverbergef. Boh. Tanum och Qville snr: Recf. For. Gotll. — N. till Nord- 

 möer.) Hufvudstjclken kort, enkel och upprat, grenarne vid basen nedligg. med 

 den blommande toppen uppböjda. 



