Fam. Lentibulariea;. 59 



4 Flocken Orotoanclrese. Ståndarknappar 2ruminiga, utan tydliga bihang. 

 Fröhus enrummigt. 



133. OROBANCHE Lin. Snyltörl. 



1 O. major L. fodret af 2, framtill hopväxta, på ryggsidan åtskiljda blad, hvartdera 



klufvet i 2, nägot olikstora flikar; kronan n. cylindrisk; läpparne naggadt krusiga, 

 den öfre djupt urnupen, den nedres flikar likformiga trubbiga; strängarne fiista nedom 

 kronpipens midf, håriga; pistillen n. glatt. 2^ 7, 8, ljusbruna blr. Fig. Sv.B.596. 

 FI.D.1338. H.N.f.12, n:'o35. 

 På rötterna af Centaurea Scabiosa och Jacea, r. (Sk. Lund; Malmö; Rå; Esperöd 

 etc. — N. Arendal på Tromsöe?) Stjelken 2—4 qu. hög, bladlös och fjällig, lika- 

 som hos alla arter i delta slägle; blrna n. tumslånga, i ax och något båglikt 

 böjda framåt som hos de öfriga Svenska. — O. elatior Sult. O. .sligmatodes 

 Wimm.? 



2 O. Cirsii Fr. fod. på fram- och ryggsidan deladt till basen i 2:ne blad, nedom mid- 



ten klufna i 2:ne olikstora, en-nerviga flikar; kronan med dess läppar som föreg. dock 

 näppel. krusiga; sträng, fästa nära kronpipens bas, jemte ])ist. glatta. 2^7—9. 

 Fig. Reich.t.1832 [för ljus färg]. H.X.f.ll, n:o 24. 

 På rötter af Cirsium heterophyll. r. [VG. på öst. sidan af Mösseberg, mell. Tingshö- 

 gen och Jättened.) 2—3 qu. hög, men mycket spädare än föreg.; blrna smärre, 

 blekgula med brämet dragande i violett [enl. torra ex.]; ned. läppens flikar n. 

 tvärhuggna. — O. Malhcsii Exc.Fl. 



^3 O. minor Sutt. foderbladen 2:ne, hela, ell. mycket olikformigt 2flikiga, från eggrund 

 basis syl-lika; kronan med vågiga läppar, den öfra rigtad framåt, för öfr. lik föreg; 

 stånd, fästa nedom kronpipens midt, nedtill småhåriga. J)'^ 7. Fig. F1.D.219. 

 E.B.422. 

 Sällsynt. {Hallands Väderö enl. Fr. längesedan en gång funnen, sedermera förgäfves 

 eftersökt.) 6, 7 tum hög, uppåt finluden; axet något glest, af gulvioletta blr; 

 nedra läppens mcllanflik något större och otydligt Sflikig; enl. Eng. exemplar. 

 Växer utomlands på klöfver. 



4 O. epithymum DC? fodret sambladigt, 4klufvet, de 2 bakre flikarne eggrundt lan- 

 cettiika, sylspetsade, n. af kronpipens längd, 3nerviga; de 2 främre mycket kortare; 

 kronpipen n. cylindrisk, båglikt krökt, glandelhårig; ned. läppens flikar tandadt kru- 

 siga, den mellersta längre; stånd.strängar och stift glatta, mot spetsen håriga. 2f 7. 

 Fig. Reich.f.l784. 

 På rötter af Thymus Serp. och Medicago lup. r. [Gottl. vid Thorsborgen.) Ett Gottl. 

 ex., som förf 1843 hade till låns af Adj. Lindblom, var omkring 5 tum högt, 

 med -del mindre blr än hos O. major, men kronpipen cylindrisk, icke så vidgad 

 ell. klocklik som på Tyska ex., ej heller fodret till basen deladt som hos dessa. 

 Den Svenska synes derföre tvifvelaktig, helst den snarare växer på Medicago, 

 som medföljde ex., än på Thymus. 



134. LATHR^Å Lin. Fjällrot. 



1 L. Squamaria L. stjelken enkel; blrna i ensidig klase, hängande; nedra läppen Sfli- 

 kig. If 4, 5, purp. blr. Fig. Sv.B.316. F1.D.136. 

 Skugg. bergsrötter, r. (Sk. Blek. Boråkra i Nätraby sn. — Uppl. Gåsskär i Elfkarleby 

 sn. Gefle, vid Stenbäcken. Vestml. och Värml. i bergslagen. Dalsl. Baldersnäs m. 

 fl. st. Boh. Uddevalla, vid Kasen. Öl. Gotfl. — N. Dröbak, Gja;l!ebäk; A sker; mel- 

 lan Eger och Drammen etc.) Hela växten ofvan jord ljusröd, bladlös, fjällig; 

 under jorden hvit, delad i grenar, läckta med tjocka ski flika fjäll. 



21 Fam. LENTIBULAEIE^ Rich. Krona med irreguliert, 21äppigt bräm, sporre och 

 2 ståndare. Fröh. Irummigt, med fritt centralfäste. 



135. UTRICULARIA Lin. Blåsört. 



f Bladen parbladigt delade i hårfina flikar. 



1 U. vulgaris L. bladflikarne blåsbärande; öfra kronläppen knappt längre ån nedra 



