Fam. Primulacece. 61 



2 P. alpina L. sporren kägellik, framböjd, kortare än kronan; stängeln glatt. 2l.6, 7. 



Fig. L.FI.L.t.l2,f.3. Sv.B.685. Gunn. FI.N.2,t.4. ^ FI.D.453. H.N.f.14, n:o 22. 

 Fukt. st. egentl. i fjelltr. [Lpt. Gotll. vid Gothemsån; Storugns i Lärbro; Visby; Eista 

 etc. — N. Ost-Finnm. — Nordl.; Röråstrakten.) Blrna hvila, med en eller 2 giUa 

 fläckar [/? bimaculala] inpå nedra läppen. — P. flavescens Flörke. 



3 P. villosa L. sporren rak syl-lik, genom blomskaftets böjning vid blomman, vänd . 



öafcw^- blomskaftet /lån*/^; bladen rundade. 2^?7, blåblr. Fig. L.Fl.L.t.l2,f.2. Sv.B. \ 

 686. F1.D.1021. H.N.f.S, n:o 17. 

 Fjellv. [Lpl.— Dal. i Idre på Långfjellet samt mell. Idre och Gördalen. Ångml Tåsjö 

 sn, nära Storijärn. Medelp. Hafverö sn, nära prestg. — N. Finnm. — Dovre och 

 Tronfjellet i Österdalen. Väx. på Sphagna i den subalpina regionen.) Mycket spä- 

 dare än de för eg.; kronan nedplaltad strimmig; fröh. n. kubiskt. 



22 Fam. PRIMULACE-/E Lin. Krona med reguliert bräm och ståndarne motsatta fli- 

 karne. Fröh. som i föreg. familj. 



1 Flocken Kiotacese L. Örten med bladig stjelk. 



137. TRIENTaLIS Lin. Duniulla. 



1 T. europwa L. bladen ovalt lancettlika. 2^ 5, 6, hv. blr. Fig. Sv.B.59I. F1.D.84. 

 Skog. a. [Sk.—Lpl. — N.) Stjelken l—2blommig; bladen nedtill inga ell. skiftevisa; 

 de öfversta n. kransvisa. 



138. LYSIMACHIA Lin. Lysing. 



1 L. vulgaris L. stjelken upprat, med blomvippa ell. klase i toppen; bladen 2 — 4 i 



krans, lancettlika. 2^ 7, 8, g. bir. — /? racemosa: blomskaft enblommiga, i nedtill 

 bladig klase. Fig. Sv.B.345. F1.D.689. 

 Strand, a. [Sk.—Lpl. — N.) Alnshög; vanl. med flerblomm. blomskaft i toppen och 

 öfra bladvecken. 



2 L. numularia L. stjelken krypande, glatt, med ensamma blr i bladvecken; foderfli- 



karne n. hjertlika; bladen motsatta rundade. 2^ 7, g. blr. Fig. F1.D.493. Reich.t. 

 1084,f.2. 

 Gräsväxla ställ, nära vatt. (Sk. Blek. Nätraby sn. Smal. Vestervik, Marnas; Änganäs 

 i Nöbbeled: Scheutz; Westrum sn. Helgerum enl. Frist. — Uppsala. Rosl. Gefle, 

 vid Kastet. Boh. Öl. Gottl. — N. söd. del. mellan Skien och Foliestad.) Har stora 

 något plattade blr. Var. med rundadt trubbiga och omärkligt spetsiga blad. 



3 L. nemoriim L. stj. nedliggande, med blr i bladvecken; fod.flik. lancettlikt syl-lika; 



bladen motsatta eggrunda spetsiga. 2^ 6, 7, g. blr. Fig. F1.D.174. Reich.t. 1084,f.l. 

 H.N.f.l,n:o21. 

 Skugg. och fukt. st. r. [Sk. Lund på Kanikmarken i gropar; Öfvedskloster; Bjärsjö 

 Ladugård; Romeleklint, ej långt från Husahusen vid bäckrännilar; Andrarum — N. 

 Bergen på Ulriken; på Storöen i Bergis st. vid Kårevigen; Molde.) Blrna 2—3 lin. 

 i diam. 



139. NAUMBURGIA Mönch. 



1 N. thyrsiflora Reich. stjelk. upprat, med skaftade, täta, cylindriska blomklasar i de 



lancettl. bladens veck. 2^ 7, g. blr. Fig. F1.D.517. Reich.t. 1085,f.2. 

 Vatten. [Sk. — Lpl. Boh. Uddevalla; Strömstad. Öl. Eriksöre. — N.) Lysimachia L. 



140. ANAGALLIS Lin. Arfve. 



1 A. arvensis L. bladen eggrunda — aflånga oskaftade, 2 [säll. 3] motsatta; kronflikarne 



i brädden fint glandelhåriga. O 6, 7. — yS coerulea: blrna blå. Fig. Sv.B.123. Fl.D. 



88. ^ FI.D.1570. 



Torra st. åkr. och hafsstr. [Sk. — Södml. Stockh. Värml. Molkom i Nyeds sn. VG. 



Boh. Öl, Gotll. — N. Mandal; Arendal; Kirköe, en af Hvalöarne etc. — /? Sk. vid 



