Fam. Vmbelliferce. 69 



skurna spetsiga slutblad : fruktflockarne i midten insänkta. 1) 7, hv. ell. rödl. blr. 

 Fig. Sv.B.104, odlad. F1.D.723. 

 Torra st. åkerren. (Sk.—Uppl. Vesiml. VG. Dahl. Boh. Christinedal nära Gustafsberg: 

 Thed. Öl. Gott. — N.) Bladflikarne variera smalare och bredare; flockarne 

 mycket täta, roten hos den vilda smal och hvit. Blir odlad mera glatt och får 

 tjock röd rot. 



166. LÄSERPITIUM Lin. 



1 L. latifolium L. hela växten n. glatt: flocken stor med n. trådsmala svepeblad; små- 

 bladen snedt hjertlika trubbiga hvass-sågade, säll. inskurna: fruktens vingade åsar 

 krusiga. 2^ 7, 8, hv. blr. Fig. Fl.D. 1513. 

 Skogsäng. {Sk.—Gefle, Nyberg. Dal. Vestml. Öl. Gottl. — IS. me!l. Laurvig och 

 Skien.) 3 5 fot hög, blåaklig växt; rotbladen, särdeles yngre, stundom under 

 småludna. 



167. HERACLÉUM Lin. Björnfloka. 



1 H. sibiricmu L. sträfhårig; kantblrna i flocken föga större än de öfriga; bladen 2 — 

 3pariga; småbladen pardeldta ell. djupt inskurna, med ovala — ^jemnbreda, grofsågade, 

 landade ell. n. hela flikar. '^1,^. — /? anguslifoUum: bladflikarne långa och jemn- 

 breda, n. hela. — ^ australe Hn. blrna hvita ell. rödaktiga, de i kanten större 

 och mer olikformiga än de öfriga; delfr. smalare, ovala. Fig. Sv.B,363. j3 H.N.f.4, 

 .. n:o 29. 



Äng. a. {Sk.-Ängml. Jämtl. VB. Umeå sn, Backen. Värml. och Dalsl. — N. till 

 Trondhj.; mell. Suul och Va^rdalsören — * i södra och vestra prov. till Värml. och 

 Stockh. på Färingön.) Stor och sträf växt, med gröngula ell. gulakt. blr och myc- 

 ket varierande blad. Kronbl. äfven hos den vanl. formen oftast omv. hjertlika 

 med inviken spets, stundom t. o. m. i samma flock, inböjda utan den hjertlika 

 intryckningen. — H. Sphondylium L.Fl.Su. och Herb. /? H. angustif. L. ^ H. 

 Sphondylium Fries, hvars H. suecicum är en medelform med hvita blr. 



168. PASTIXACA Lin. Palsternacka. 



1 P. sativa L. bladen enkelt parbladigt delade, omkr. 4pariga; småbladen eggrunda in- 

 skuret sågade, stund, flikiga. J) 7, 8, g. blr. — ^ sylveslris: smäluden.* med smal 

 träaktig, något bitter rot. Fig. Fl.D. 1206. H.NXll, n:o 29. 

 Odl. st., vid vägar etc. [Sk. södra delen allmän. ÖV.; för öfr. troligen endast förvildad, 

 ända upp till Uppl, och Värml. — ]S. Opdal; Röras.) Var. helt och hållet glatt, 

 med under och [p] på båda sidor håriga blad. /?, som af Fr. anses vara P. 

 opaca Bernh. och endast förekommer i Skåne, torde vara den ursprungligt vilda. 



169. ANÉTHUM Lin. Dill. 



fl A. graveolens L. blågrön, glatt; bladen dubb. parbladigt delade i trådsmala flikar. 

 06. 7, g. blr. Fig. 

 Odl. st. [Sk. — Geslr. sjelfsådd i kryddgårdar.; Alnshög, med små blr i stor gles flock. 



170. LEViSTICUM Eoch. Libsticka. 



fl L. officinale K. bladen parbladigt delade; småbladen flikiga, de nedre 3delade. :2f 7, 

 8, g. blr. Fig. 

 Gårdstomt. (Trol, öfver hela Sv., ursprungligen odlad.) 1 — 2 alnar hög, illaluktande. 

 — Ligusticum Levist. L. 



171. ANGÉLICA Lin. 



f Delfrukternas skal sammanhängande med fröet. 



1 A. sylvestris L. flockskaften finludna; de nedre bladen 2 — 3dubb. parbladigt delade, 

 3 — 4pariga; småbladen eggrunda, sågade [icke nedlöpande], det yttersta meränd. helt, 

 stund. Sdeldt; allm. och enskilda bladskaften kölade; delfr. plattade vingkantade. 

 % 7, 8, hv. blr. — /? major: till alla delar större, de nedre bladen 3dubb. parbladigt 

 delade. — y nitens: småbladen djupt och olikformigt sågade, glänsande. — å moh- 

 tana: de öfre småbladen nedlöpande på de gemensamma skaften. Fig. Sv.B.303. 

 F1.D.1639. 

 Fukt. äng. och strand. {Sk.—Lpl. — N. — p Hafsstr. samt bäckstr. i fjelltr. ned till 

 Södml. ÖG. Stegeborg: L. W. Djurb. och Värml. — y Södml. Uppl. Gestr. — <? i 



