Fam. UmbeUiferce. 73 



Rotbl. dubb. parbladigt delade. — ^ har 2—4 tum långa, 2—3 liräer breda 

 småblad. 



2 S. anguslifolium L. stjelken grenig, med skaftade sidoflockar, motsatta de enkelt par- 

 bladigt delade bladen; svepebladen meränd. flikiga; småbladen eggrunda — lancettlika, 

 olikformigt hvass-sågade, vid basen något inskurna. % 7, 8, hv. blr. Fig. Sv.B. 

 620. H.N.f.I,n:o25. 

 Vatten, r. {Sk. här och der ymnig. Blek. Sölvitsborg. ÖG. Vallerstad sn, Skenaån. 

 Hall. Boh. Mollö. Öl. Gotll.) Flockskaften 1—2 tum långa; svepebl. stund. hela. 

 — S. nodiflorum, samt enl. Fries Oenanlhe crocata L.Fl.Su. Berula Koch. 



188. HELOSCIADIUM Koch. Kärrfloka. 



1 H. inundatum K. de nedre bladens flikar hårfina, de öfras vigglika Sklufna; blom- 

 flocken 2-, säll. Sstrålis, fåblommig. 07,8,hv. blr. Fig. Sv.B.740. F1.D.89. H.N.f.l, 

 n:o26ochf.8,n:o 18. 

 Vattenpuss, r. [Sk. Christianstad; Skanör; Malmö; Lund; Helsingborg; Kullaberg etc. 

 Hall. Varberg; Onsala sn. nära Stenkilsås. Dalsl. i Orselfven vid Vestergården och 

 Krokfors i Or sn. Blek. Ronneby; S;i^;y i Ramdala sn. Smal. Söderåkra i Kalm. 

 län, och vid Alfvestad i Kronob. län enl. Scheufz.) / djupare vatten stund, fotslång 

 slankig ört, på uttorkade ställen 3 — 4 tum lång och krypande; småflock. 3—6- 

 blommiga. — Sison L. 



189. BUPLEURUM Lin. Byll. 



1 B. tenuissimum L. blomflockarne nästan qvastlika skiftevisa, af det 5bladiga svepets 

 längd; stjelken grenig; bladen hela jemnbreda taggspetsade. 7, 8, gulakt. blr. Fig. 

 Sv.B.618. F1.D.1090. H.Xf.l.nto 27. 

 Hafsstr. och torra st. r. [Sk. Malmö, Landskrona, Lund vid Fogelsång etc. Blek. Carls- 

 krona, Ronneby m. fl. st. Smal. Kalmar. Öl. Gottl. Sanda, Sproge; Öja sn, vid 

 Stockviken.) Har 6 — 10 tum långa trådsmala uppstigande stjelkar. — Odontites 

 Spreng. 



190. SANiCULA Lin. Läkeört. 



1 S. europcea L. bladen 3 — Sfingradt delade; småbladen vigglika 3klufna, grundt flikiga 

 och sågade; stjelken enkel, bar ell. enbladig. 2^ 7, hv. rödl. blr. Fig, Sv.B.245. 

 FI.D.283. 

 Lundar. [Sk.—Gestr. Vestml. VG. Dalsl. Boh. Smörkullen; Uddevalla; Christinedal: 

 Thed. Hall. Särö. Öl. Gottl. — N. till Molde.) \ aln hög. 



191. HYDROCöTYLE Lin. Spikblad. 



1 H. vulgaris L. bladen sköldlika cirkelrunda, glest ntiggade; blomflocken hufvudlik, 

 omkr. Gblommig, slutligen förlängd i form af ett kort, afbrutet ax; stjelken kryp. 

 och rotslående. 2^ 7, 8. rödl. blr. Fig. Sv.B.617. F1.D.90. 

 Strand, dik. etc. [Sk.—ÖG. Boh. VG. Lidköping i skogen Kartåsen; Thorsön i Ven.; 

 Fritsla sn, nära torpet Hagen. Dalsl. Krokfors i Ör sn, samt nära Venersborg. 

 Öl. Gottl. — N. söd. del. Lister etc.) Blott bladen och blrna visa sig öfver jord- 

 ytan. 



192. ERYNGIUM Lin. Manskraft. 



1 E. maritimam L. blomhufvuden skaffade, med 3gafDade fjäll mellan blrna, rotbladen 

 hjertlikt rundade, jemte sljelkbladen veckiga, tagssåeade och inskurna. 2^ 7 — 9. 

 Fig. FI.D.875. H.N.f.l4,n:o 23. 

 Hafsstr. r. (Sk. — Norra Boh. Öl. Byerum. Gottl. vid Ihrevik [nu utgången]; Lumme- 

 lund. — N. Listers fögderi. Hvalöarne i Smålehnene.j Hela växten styf, blåaktig; 

 sljelkbladen vinkUgt rundade; blrna ljusblå. 



