5 KLASSEN 



SERTIFLOE j;. 



33 Fara. NYMPHjEACE-^ DC. Kronbl. i flera kransar, öfvergående i äfvenledes tal- 

 rika ståndare. Frukt läderaktigt, mängrummigt fröhus med fröfästen på väggarne. 



197. NYMPHJEA Lin. Neckros. 



1 N. alba L. märket med 10 — 20, inböjda strålar; bladen djupt hjertlika, rundade platta 

 helbräddade, med Irinda skaft. 2^ 7, hv. blr. — j3 minor: blr och blad dubbelt 

 mindre. — / biradiata Som. märket tecknadt med en stor stjernformig mörkröd 

 fläck. — å rosea: blr stora, rosenröda. Fig. Sv.B.92. F1.D.602. /? Reich.D.Fl.f.118: 

 '/ 1 19. 

 Sjöar och vattenpöl. [Sk.—Lul. Lpm. och nor. del. af VB. Boh. Öl. Gotll. — N. till 

 Nordl. — /5 Smal. Uppl. Boh. etc — N. Christiania. — å Ner. i sjön Fagertärn på 

 Tiveden.) Blrna utbredda ofla 4 tum i diam. Bladflikarnesform varierar, så 

 att af dem kan något skiljemärke för N. birad. svårligen erhållas; hvad märkets 

 färg angår, kan man i samma sjö finna det utan gräns variera från gult till 

 brandguU och rödt. 



198. NUPHAR Sm. Neckblad. 



1 N. luteum Sm. märket 12 — 20stråligt odeldt; ståndarknapp. jemnbredl aflånga; 



bladen djupt hjertlika, med upptill Skantiga skaft [en kant rundad]. 2|. 7, g. blr. — 

 /? minus: blr små, omkr. en tum i diam.; märket 10 — 12stråligt. Fig. Sv.B.266. 

 F1.D.603. 

 Sjöar, a, {Sk. — Lpl. Boh. Gottl. — N. — l3 Lpl. Karesuando.) Stånd.-knappame 

 2 — 3 gånger så långa som breda. — Nymphcea L. — Möjl. tillhör /^ följ., då 

 bladskaftets form på de pressade ex. ej kunnat utrönas. — Anm. Prosten Lcest., 

 som i Bot. Not. 1858 framställt en mängd former af denna och följ. arter, 

 anser dem alla bero af olika djupt vatten och olika botten, samt sål. blott utgöra 

 en enda art. 



2 N. intermedium Ledeb. märket 9 — 15stråligt, helt ell. något flikadt; stånd, som 



föreg.; bladsk. plattade. 2^ 7, 8, g. blr. — jS? Spennerianum : märket omkr. lOtan- 

 dadt eller flikadt. — / tomentosum Kr. bl. under tätt småludna. Fig. H.N.f.l4, n:o24. 

 13 Reich. D.Fl.f.ll6. 

 Sjöar. {Torn. — Pit. Lpm. VB. nor. del., t. ex. i Gäddträsk ymnig. Jämtl. Ovikens 

 sn, vid Kjaimeråsbodarne. — / VB. Umeå skärg. Kasaviken; Pajala: C. P. Laest.) 

 13 synes tillhöra denna art, ehuru bladskaftens form ej kan bestämmas. Blommorna 

 mindre än hos föreg., men större än hos följ. Bladen af samma storlek som 

 hos följ. Skiljer sig fr. interm. med det mer flikiga märket, hvilket lärer variera, 

 de alltid frånstående bladflikarne, samt de större vigglika kronbladen. Fröhuset 

 vanligen med upphöjda åsar. — y synes enl. ex. af Lcest. utan gräns samman- 

 flyta med hufvudf. 



3 N. pumilum DC. märket omkr. lOstråligl, flikadt; ståndarkn. n. quadratiska, blott 



en half gång längre än breda; bladskaften trubbigt Skantiga. 2|. 7, g. blr. Fig. 

 Reich. D.Fl.f.ll5. 



