Fam. NymphcBacecp — Ranuncvlacem. 77 



Bäck. dammar, r. {Smal Gärdserum sn, i flera sjöar enl. Scheutz. ÖG. Itved i en 

 damm, samt andra vatten i trakten. Dal. i Nässjön nära Hykjeberget, Ångml. 

 Årnäs sn, i Prosttjärn och Elfsjön: Själevad sn, i Lomsjön. Vm. Lpm. Fatsjön i 

 Wilhelmina sn. Torn. Lpm. i bäckar vid Muonio elf upp till Karesuando. — N. 

 Christiania; Tellemarken; Valders; Gudbrandsdalen, söder om Laurgaard. Bergen etc. 

 Ost-Finnm. Colmijaure vid Svanvik.) Blrna ej större än på Caltha pal; bladen 

 omkr. 2 tum breda. Kronbladen små, omv. eggrunda. Var. liksom föreg. med 

 under småludna blad. — N. minimum Sm. 



34 Fam. RANUNCULACE^ Juss. Hylle enkelt ell. dubbelt, af skiftevisa foder- och 

 kronblad. Stånd. vanl. talrika. Frukt af flera fria karpeller [sällan hopväxta till 

 ett bär]. 



1 Flocken Xitanimeiilese. Kronbl. med honingsgrop på klon. Karpeller nötlika, 

 slutl. enfröiga. 



199. RAXuNCULUS Li7i. Solögon. 



f Kronbl. 5, hvita. 



1 R. glacialis L. stjelken upprat, 1 — 2blommig; rotbladen skaftade Sdeldta, med djupt 



klufna och flikiga småblad; karpellerna halfmånlikt hinnryggade. 2|. 7, 8. Fig. Lin. 

 FI.L.t.SXl. Sv.B.747. F1.D.19. H.N.f.9, n:o 30. 

 Hög fjellv. {Lpl — Hcrjed. — N^ I Jämtland är denna art vanl. 1-, i Lpl. 2-, 

 .sällan Sblommig, qvarlershög. Blrna stora, utvändigt rödvioletla. 



2 R. aconUifolius L. stjelken grenig mångblommig ; bladen djupt 3 — 7klufna, med 



ovala inskurna och' grofsågade flikar; skärmbladen jenmbreda hela; bl.fodret snart 

 afl"a!lande. 2^7,8. Fig. H.N.f.8, n:o 28. 

 Fjellv. r. [Jämtl. Stor-Li etc; flerest. i Frostviken; Fölinge sn. Herjed. från Sylljellen 

 ned till Funnes- och vest. Tenndalen. Dal. Särna på Fulufjellen. — N. Kälahögen; 

 Ridalen; Holtaalen; Dovre: Romsdalen; Filefjell; Valders etc. ned till Häckefjell.) 

 1 — 3 alnar hög, med mad, som likna Stormhattens. — R. platanifolius Godr. & 

 Gren. 



ff Kronbl. 5 [hos R. lappon. ofta 6 — 8]; gula. 



* Örtbladen ode 1 dt a. 



3 R. IJngua L. stjelken upprat; bladen utdraget lanceltlika, glest naggtandade; karpel- 



lerna med utdraget kroklikt spröt. "2^ 7, 8. Fig. Sv.B.636. F1.D.755. 

 A- och Sjöstrand, i vatt. {Sk. Smal. — Helsl. Jämtl. Håsjö sn; Ragunda i elfven. Dal. 

 Värml. Dalsl. Öl. Gottl. — N. i Vigsån nära Korsegården vid Mjösen.) Ofta alns- 

 hög, och deröfver, bladen quarterslånga; blrna tumsvida. Var. glatt och sträf- 

 hårig. 



4 R. ophioglossif ölrus Vill. stjelken upprat; bladen aflånga ell. elliptiska, de nedre n. 



hjertlika, alla trubbiga; karp. sträfva af upphöjda knölar, med kort spröt. 06. 

 Fig. E.B.2833. 

 Kärr, r. iGottl. Skälsö i Väskinde sn enl. iippg. af Thed.) Omkring fotshög med 

 pipig stjelk; öfre bl. n. oskaftade, de nedre långt skaft., dels helbräddade, dels 



5 R. Flammula L. stjelken uppstigande eller krypande [hos «^ upprat]; bladen eggrundt 

 lancettlika— jemnbreda, glatta; karp. släta ell. gropigt punkterade, med mycket kort 

 spröt. 2^7.-/3 intermedius : stjelken till större delen krypande och rotslående; 

 bladen jemnbredt lancettlika. — y reptans: stjelken trådlik, båglikt kryp.; bladen n. 

 trådsmala. — å erectus: stjelken upprat; bladen lancettl. Fig. Sv.B.117. F1.D.575. 

 Y Lin.Fl.L.t.3,f.5. F1.D.108. H.N.f.lO, n:o 27. 

 Kärr, strand, a. {Sk. — Lpl. — N. — å Df. Christiansand och vestra kusten.) « har 

 ofta fingerbreda blad, men öfvergår utan gräns i y, som är Linnes R. reptans. 



